GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עודד פורר: משה פרידמן מייסד קמאטק, אחריו אני רוצה לתת לגלעד מלאך, ראש תחום חרדים במכון הישראלי לדמוקרטיה.
מיכל וונש: אדוני הו"ר אני יכולה לנצל את הזכות שלי להתפרץ כי אני הולכת לוועדת עליה וקליטה.
מיכל וונש: אני חושבת שהדבר הכי חשוב שנאמר פה נאמר כעת על ידי פרופ' זילברשץ, אני חושבת שהדבר הנכון, כיון שהמטרה כפי שהגדרנו אותה היא המוביליות החברתית, זה הדבר הנכון, אם זה מה שיצא מהדיון הזה אז עשינו, אני חושבת ח"כ פינדרוס, צעד מאוד משמעותי, ובסוף בסוף זה מה שעומד אל מול עינינו ויש פה רק לקיים את הדיון הזה כמו שצריך ולקדם את הנושא.
עודד פורר: משה פרידמן בבקשה.
משה פרידמן: שלום לכולם, תודה על הכבוד.
משה פרידמן: מה שאני רוצה לומר זה דבר מאוד פשוט, זה דבר נפלא שאנשים באמת נכבדים ויקרים כמו ד"ר גיורא ירון ופרופ' מנדלוביץ' באמת טורחים ומשקיעים את זמנם ליזום תכניות שזה דבר נפלא ובאמת כל הכבוד, אני רק רוצה לציין שיש בשטח עוד תכניות אחרות נוספות גם טובות, שגם עובדות.
משה פרידמן: אנחנו בארגון קמאטק, ארגון שהקמתי בתמיכת ראשי ההייטק הישראלי לפני שבע שנים, ד"ר יוסי ורדי, פרופ' אמנון שעשוע, חמי פרס - - -
עודד פורר: הוצג כאן פיילוט במצגת שראינו.
משה פרידמן: באמת אנשים מאוד בכירים מההייטק הישראלי שיקרים וחשובים שמעסיקים אלפי עובדים.
משה פרידמן: בנינו תכנית שיצאה לדרך לפני שלוש שנים, ויש לה כבר הצלחות בשטח, ואנחנו עובדים כיום עם 21 סמינרים, יש הסכמה רחבה, 21 סמינרים של כל הזרמים, כל החסידויות, ספרדים, אשכנזים, מכל החסידויות וכל הזרמים.
משה פרידמן: לתכנית יש הצלחות בשטח.
עודד פורר: מה ההצלחות?
עודד פורר: תפרט.
משה פרידמן: בשנה הראשונה התחלנו פיילוט יחד עם חברת ווסטרן דיגיטל - - -
עודד פורר: אני אנסה למקד אותך משה, בוא תגיד כמה עוברים בשנה בסמינר, כמה מתוכו מקבלות השמה וגם מה איכות ההשמה.
עודד פורר: אתה יודע, בסוף אם אנחנו מדברים על האם זה רצפת הבוץ או שבירת תקרת הזכוכית.
משה פרידמן: המיקוד מאוד חשוב.
משה פרידמן: אנחנו בנינו תכנית שביחד עם המעסיקים, שמנו דגש על המעסיקים, אצלנו הרגולטור זה המעסיקים.
משה פרידמן: האם באמת המעסיקים מוכנים לקלוט את בוגרות התכנית שלנו.
משה פרידמן: המעסיקים שעובדים איתנו זה מעסיקים כמו ווסטרן דיגיטל, כמו אפל, כמו מיקרוסופט- - -
עודד פורר: כמה בוגרות יש לכם בשנה?
משה פרידמן: בשנה הראשונה עשינו ניסיון, עשינו תכנית ל-25 תלמידות, מתוך 25, 24 נקלטו לעבודה, בחברות ה טובות ביותר בממוצע שכר של 15,000 שקל משכורת ראשונה.
משה פרידמן: בשנה השניה הפיילוט גדל פי 4, יש לנו מעל 100 בוגרות שעובדות בחברות הטובות ביותר בישראל כמו גוגל, אפל, כמו אמזון, מיקרוסופט וכן הלאה, בשנה השלישית הנוכחית יש בתכנית שלנו, בגלל ההצלחה, בגלל שבאמת היא מראה תוצאות אמתיות בשטח, הצטרפו עוד מעסיקים ועוד סמינרים, יש לנו כיום בתכנית 700 תלמידות בשכבת יד' ועוד 700 תלמידות בשכבת יג' שהצטרפו לתכנית ומסיימות את הלימודים בימים אלה.
משה פרידמן: כבר מהמחזור הנוכחי אנחנו עושים השמות, כבר הכנסנו מהמחזור הנוכחי בוגרות לחברות כמו צ'ק פוינט, מובילאיי, החברות הטובות ביותר במשק, שכר ממוצע של 15,000 שקל.
משה פרידמן: מה שאני יכול לספר לכם, שהבוגרות של השנה הראשונה שעכשיו נכנסות לשנה שניה, ברוב המקרים השכר שלהן הוכפל תוך שנה והן כבר צמחו לעבר משכורות של 20,000 שקל ויותר, כשאני חייב לציין עוד דבר, מפתיע, בזמנו כשהצגתי את התכנית לד"ר ירון, אז גיורא אמר לי 'יבואו משברים ובוא נראה מה יקרה כשיבואו משברים, האם באמת הבנות החרדיות ישרדו את המשברים או יפוטרו' ואני שמח לספר לד"ר גיורא ירון ידידי שמתוך בערך ה-150 תלמידות שכבר שלבנו בחברות ההייטק הטובות אף אחת מה-150 לא פוטרה, למרות משבר הקורונה.
משה פרידמן: לא רק שלא פוטרו, קודמו לתפקידים - - -
יצחק פינדרוס: אני רק רוצה לשאול שאלה אחת.
יצחק פינדרוס: הפעילות שאתה עושה היא פעילות פילנטרופית או שהאוצר מעורב בפעילות ומממן את זה?
משה פרידמן: זו פעילות שהיא רק פילנתרופית כרגע, תומכים בזה אנשים פרטיים מההייטק הישראלי, אנשים כמו פרופ' אמנון שעשוע ועוד שורה של בכירי הייטק שתומכים בזה מכיסם הפרטי.
משה פרידמן: יש לנו דיונים עם האוצר שהוא יכיר בתכנית שלנו ואנחנו מקווים שהוא יתמוך בה.
עודד פורר: זה הדיון.
משה פרידמן: ח"כ פינדרוס, אני מסכים עם מה שאמרת שיש פה שאלה גדולה איך אנחנו באמת מקדמים את הנשים החרדיות, יש פה שאלה עקרונית ומה שחשוב בעיני זה באמת לשים על השולחן את זה שיש כמה תוכניות טובות, ובאמת לבחון אולי - - -
יצחק פינדרוס: בדיוק על זה הדיון.
יצחק פינדרוס: אני רוצה שהאוצר יממן אותך.
משה פרידמן: אני אשמח שיהיה לנו דיון שבו משתתפות נשים חרדיות.
עודד פורר: הסיפור הוא לא תכנית כזו או אחרת.
עודד פורר: הסיפור הוא כמה המדינה מעורבת ולוקחת חלק בתכניות שהן תכניות מצליחות, איפה המדינה משקיעה את הגרוש שלה.
משה פרידמן: הייתי רק רוצה, ח"כ פינדרוס, אני מאוד מודה לך, הייתי שמח לקיים איתך באופן אישי דיון גם על התכנית שלנו ולחשוב איך באמת משלבים כוחות.
יצחק פינדרוס: התכנית מצוינת.
יצחק פינדרוס: לא זה הנושא.
יצחק פינדרוס: הפוך, אני רוצה שהתכניות שלך יהיו מפוקחות על ידי מישהו, מצידי שזה יהיה גם מה"ט מצידי, זה עוד יותר טוב, אבל מה"ט משודרג, לא מה"ט ברמה של - - -
עודד פורר: בדיוק עכשיו מאחר והעלית את עניין מה"ט - --
משה פרידמן: ח"כ פינדרוס אשמח לשבת איתך לישיבה ולהציג את כל התכניות.
יצחק פינדרוס: אני אומר לך כבר עכשיו.
יצחק פינדרוס: בלי ויכוח.
משה פרידמן: מעולה.
משה פרידמן: רק במילה אחת, יש איתנו פה את מנכ"ל ווסטרן דיגיטל שהוא לדעתי כיום אולי המעסיק הכי גדול בארץ שמעסיק נשים חרדיות בתפקידי פיתוח, בתפקידי ליבה בשכר גבוה.
משה פרידמן: אולי כדאי לתת לו להגיד מילה אחת כי הוא באמת עושה.
עודד פורר: אם הוא יבקש, אתן לו בהמשך הדיון.
עודד פורר: מאחר ועלה העניין של מה"ט, מורן רייכמן ממשרד העבודה בבקשה.
מורן ריכמן: שלום.
מורן ריכמן: תודה רבה על הוועדה.
מורן ריכמן: אני רק רוצה להתייחס לכמה נקודות שעלו.
מורן ריכמן: אנחנו קודם כל בעד שהנשים החרדיות יגיעו הכי רחוק שהן יכולות.
מורן ריכמן: אנחנו בטח לא רוצים לעצור אף אחת, ואנחנו עושים מאמצים מאוד גדולים, אני מזמין את ח"כ פינדרוס לבקר ולראות את השינויים שאנחנו עושים בשנתיים-שלוש האחרונות, אני חושב שפגשתי אותו לפני כשנתיים לפני שהוא נהיה חבר כנסת, אז אנחנו תחת רפורמה עכשיו מאוד משמעותית שאמנם כרגע לא חלה על המוסדות הקטנים, בהם הסמינרים, אבל גם במסגרת הסמינרים אנחנו עושים המון שינויים, יש תכנית לימודים חדשה בשיתוף מעסיקים כמו שמשה פרידמן ציין, שאנחנו גם עומדים איתו בקשר.
מורן ריכמן: אנחנו מאמינים ב- employer led, שההכשרה תהיה בהתאם לצורכי המעסיקים, המעסיק מבחינתנו הוא לקוח מרכזי.
מורן ריכמן: קצת נתונים, כרגע לומדות אצלנו 2,550 נשים חרדיות בסמינרים, רובן, כ-2,000 לומדות תוכנה.
מורן ריכמן: אלה הסטודנטיות ובכלל הסטודנטים הכי מצליחים במה"ט, גם ציונים הכי גבוהים, ההשמות שלהן מצוינות, יש לי נתונים טריים שטרם פרסמנו שמעל 80% מהבוגרות החרדיות שכאמור רובן המכריע למדו תוכנה, עובדות במקצוע שהן למדו, שיעור ההשתתפות שלהן בשוק העבודה אמנם טרום קורונה, הוא 95% והשכר שלהן הוא שכר הממוצע הגבוה מבין כל קבוצות הנשים.
מורן ריכמן: זה אולי המקום היחידי שבו נשים חרדיות מרוויחות בממוצע יותר מנשים מהאוכלוסיה הכללית.
מורן ריכמן: השכר הוא 10,000 שקל בממוצע כשבשכר השכר יותר גבוה.
מורן ריכמן: אמנם זה לא משכורות ממוצעות של הייטק של 20,000 אבל גם יחסית לעולמות של מה"ט השכר מאוד יפה.
מורן ריכמן: אנחנו מאוד בעד לאפשר תכנים יותר גבוהים.
מורן ריכמן: אנחנו עומדים בקשר עם she coeds, עם קמאטק, ואנחנו מאוד נשמח לקדם את התכניות האלה במערכת.
מורן ריכמן: קמאטק כבר פעיל במספר גדול של סמינרים שהם בפיקוח משרד החינוך ויחד איתנו.
מורן ריכמן: אני גם שותף לזווית שציין אגף את תקציבים, נראה מוזר ליצור מערכת השכלה נוספת מיוחדת.
מורן ריכמן: יש את המל"ג, אנחנו מברכים על כל - - - שתלמד במל"ג, והמערכת שלנו שגם כאמור נשמח לתת תכנים יותר מתקדמים וזה דבר שקורה בשטח ואנחנו מעוניינים לדחוף את זה.
יצחק פינדרוס: אני חייב לומר לך, אם מהדיון הזה ייצא שאתם עושים תכנית משודרגת במה"ט גם עבור החרדים כמו החלטת הממשלה ואתם לוקחים חסות על הפרויקט הזה, אני מוותר על הדיון עם יפה, מוותר על הדיון עם עידו, תסגרו עם האוצר, קחו את זה, נשמח.
יצחק פינדרוס: אני לא מחפש להקים גוף שלישי.
יצחק פינדרוס: אני אשמח מאוד שזה יהיה מה"ט אבל מה"ט מודע לזה שבשביל שזה יהיה ברמה גבוהה, צריך לשדרג את זה.
יצחק פינדרוס: אז שמה"ט ייקח חסות על זה, ישדרג.
יצחק פינדרוס: לא על התכנית הספציפית ואגיד את זה בפעם העשירית כי מעלים פה כל פעם עוד מישהו שעושה תכנית פילנתרופית, שזה מזעזע.
יצחק פינדרוס: אנחנו כמדינה מדברים על 10,000 נשים בשנה ומתעסקים עם פילנתרופיה.
יצחק פינדרוס: קחו מעט אחריות, אתם כבר נמצאים בשטח, תעשו את השדרוג כמו החלטת הממשלה וקדימה.
עודד פורר: תודה רבה מורן.
עודד פורר: אתה רוצה להוסיף עוד משהו?
מורן ריכמן: זו החלטה שקצת above my pay grade, אמרתי שבגדול אנחנו שמחים לשלב תכנים - - -
עודד פורר: לכן אנחנו מקיימים פה את הדיון.
מורן ריכמן: - - - ואני מסכים עם ח"כ פינדרוס מהבחינה הזאת.
עודד פורר: גלעד מלאך ראש תחום חרדים מהמכון הישראלי לדמוקרטיה ואחריו הגב' יפית אלפנדרי מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
גלעד מלאך: אול אני אתחיל מהשורה התחתונה, אני גם תומך בכיוון שעלה בדקות האחרונות של קודם כל תקצוב, עלו פה כמה תכניות, תקצוב של המדינה למעשה למכלול התכניות האלה, כמובן בהתאם לפרמטרים של איכות, כאשר המסלול המרכזי כשלא מדובר בתואר אקדמי, אז אם נקרא לזה שידרוג של מה"ט או תכנית מיוחדת למגזר, זה המסלול הטוב ביותר.
גלעד מלאך: אני אבהיר, בסך הכל – ואני אומר את זה גם על סמך מחקר שאנחנו עושים עכשיו על הנושא של סמינרים ואקדמיה לבנות – כמה תכניות מגיעות, קודם כל אני אגיד על ההייטק, מגיעות להישגים יפים והתעשייה מכירה בכך, ועלו כמה דוגמאות אז גם אנחנו נחשפנו לדבר הזה ובסופו של דבר צריך לזכור, בעולם ההייטק תואר אקדמי הוא לא הדבר החשוב.
גלעד מלאך: יש פה בעצם גם שילוב של המבחנים האישיים שכל מועמד עובר וגם יש איזה שם כללי למוסד אקדמי או לא אקדמי שלמדת בו, אז כמובן שאם יש בוגרות תכנית ספציפית שעולם התעשייה מכיר אותם זה בהחלט בא לידי ביטוי גם בקבלה שלהן.
גלעד מלאך: מצד שני, הנקודה שאני מסתייג ממנה זו הנקודה של ההכרה במשהו שהוא לא אקדמי כתואר אקדמי וכפי שציין יפה ח"כ פינדרוס, אז בהחלט מדובר פה לא בנסיון ספציפי לנושא מאוד ממוקד, אלא שאיפה למשהו רחב יותר והיא בעיני שאיפה לא נכונה.
גלעד מלאך: קודם כל כמו שאמרנו, אם אפשר לעשות את זה בתוך מסלול מה"ט ולשדרג ולתקצב אותו, זו דרך המלך.
גלעד מלאך: דבר שני, לא נכון לשנות את כל מערך ההשכלה הגבוהה וליצור ולהגדיר משהו שהוא לא אקדמי, להגדיר אותו כאקדמי.
גלעד מלאך: הגיוני שזה יפגע באיכות שלנו, שזה יפגע ברמת הפיקוח כי לכל המוסדות יש סוג פיקוח מסוים וזה ייצור משהו אחר, וכמובן זה גם דבר שהוא לא שוויוני כלפי מוסדות אחרים, כלפי מסלולים אחרים ולכן זאת לא הדרך.
גלעד מלאך: אני חושב שאם אנחנו כן רוצים להגיע לשדרוג האקדמי, אז כמו שכבר צוין, יש כ-10% שהולכות למסלול אקדמי בין השאר בקריה האקדמית לב ובמקומות נוספים, אבל יש את המסלול של האוניברסיטה הפתוחה שנכנס לעוד ועוד מוסדות אקדמיים, משיחות שלי היו עם גורמים שונים, התקצוב הכלכלי של המסלולים האלה לא טוב.
גלעד מלאך: כלומר מוסדות שרוצים להכניס אוניברסיטה פתוחה מקבלים פחות מאשר מוסדות שפועלים בדרכים אחרות שזה אבסורד, ועל זה כמובן המל"ג צריכה לתת את הדעת ולשנות קודם כל את הדבר הזה.
גלעד מלאך: אני יכול להגיד עוד דבר שעלה גם מסקר שאנחנו עשינו, זה ש-60% מהבנות היום היו רוצות תואר אקדמי, רובן ככולן, כלומר מעבר ל-10% שהזכרנו, חלקן הגדול רוצות לעשות את זה בתוך הסמינר, ויש דרך, דרך האוניברסיטה הפתוחה.
גלעד מלאך: לכן הייתי אומר לסיכום שתי נקודות.
גלעד מלאך: כל מסלול וכל תכנית שהיא לא אקדמית, לא נכון לעשות אותה אקדמית אבל בהחלט נכון לתקצב ולשדרג אותה ולתת לה את התמיכה המדינתית, ודבר שני, לתת תמיכה למסלול אקדמי שהוא מלא, הטוב ביותר, בעיני האוניברסיטה הפתוחה, לתת לה קודם כל את התמיכה התקציבית ואז ל - - -
עודד פורר: גב' יפית אלפנדרי, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יפית אלפנדרי: בוקר טוב לכולם.
יפית אלפנדרי: אני אחראית על הסטטיסטיקה המיקרו כלכלית של משקי הבית בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
יפית אלפנדרי: לפני שאתחיל לדבר, מאוד חשוב לכל מנהלי התכניות למיניהם שנמצאים פה בוועדה, דבר מאוד עקרוני במדיניות ציבורית זה לבדוק הערכה של תכניות מדיניות, והלמ"ס מעמידה לרשותכם גם שיתוף פעולה שלנו לבדוק באמת מה ההצלחה שלהן.
יפית אלפנדרי: אני אדבר על פרויקט שאנחנו מובילים ביחד עם נציבות לשוויון הזדמנויות בעבודה ועם אוניברסיטת תל אביב, פרופ' סנדרה כלב, של מדד הגיוון התעסוקתי.
יפית אלפנדרי: מה שאנחנו עושים, אנחנו לוקחים את נתוני התעסוקה של כל האוכלוסייה במשק, כלומר עובדים עם כל הנתונים, כלומר עם עובדות, לא עם מדגמים ולא עם סקרים, ובודקים מה תמונת הגיוון של אוכלוסיות חלשות יותר בשוק העבודה שזה חרדים, יוצאי אתיופיה ערבים.
יפית אלפנדרי: אני עכשיו אתן את הפוקוס לגבי נשים חרדיות.
יפית אלפנדרי: מה שאנחנו רואים שעולה מהנתונים על נשים חרדיות בעולם ההייטק, שנשים חרדיות שהן לא אקדמאיות ומשתתפות בכל התכניות למיניהן משולבות היטב בעולמות ההייטק, אחוז ההשתתפות שלהן מאוד גבוה.
יפית אלפנדרי: מצאני שיש הרבה יתרונות לשילוב שלהן גם כקבוצה.
יפית אלפנדרי: יש גמישות תעסוקתית של מקום העבודה, הן עושות הכשרה תוך כדי העבודה, לומדות את העבודה וגם יש חשיבות לזה שהן באות כקבוצה למקום העבודה והן משתלבות גם בארגונים יותר גדולים.
יפית אלפנדרי: זה מאוד מאוד חשוב כשבונים תכנית לראות את זה, כי יש יתרון מאוד מאוד גדול שהתכניות לוקחות אותן ביחד כמקשה אחת.
יפית אלפנדרי: אבל אליה וקוץ בה, מה שאנחנו רואים שהנשים החרדיות שהן לא אקדמאיות ובאמת הולכות לתכניות האלה, אמנם הן משתלבות באופן מדהים בענף ההייטק פי כמה מאשר הנשים האקדמאיות החרדיות שלמדו מחשבים, הנשים הלא אקדמאיות החרדיות משתלבות הרבה יותר מהנשים האקדמאיות אבל השכר שלהן באמת יותר נמוך וזה באמת המדד שלנו להשתלבות האיכותית בתעסוקה.
יפית אלפנדרי: השכר של הלא אקדמאיות עומד בערך על 10,000 שקלים, ובעולם ההייטק זה שכר יחסית מאוד נמוך.
יפית אלפנדרי: אם אני לוקחת את הנשים החרדיות שהן אקדמאיות שמשתלבות בהייטק, גם פה אני רואה שהשכר שלהן הוא עדיין יותר נמוך, הוא לא במונחים של 20,000 שקל, 30,000 שקל כמו בעולם ההייטק אלא עומד על 16,000 שקל.
יפית אלפנדרי: צריך לקחת בחשבון, נשים חרדיות, 70% מהן הן המפרנסות העיקריות של משקי הבית החרדים, כלומר מאוד מאוד חשובה להן הגמישות התעסוקתית, חלקיות המשרה, העבודה כקבוצה אחת, ההכשרה תוך כדי עבודה, ואפשר לזקוף את זה להצלחה של התכניות האלה.
יפית אלפנדרי: אנחנו נשמח כמובן לשתף פעולה עם כל אחד ממציגי התכנית וגם להמשיך ולבצע את הניתוחים האלה להבא.
עודד פורר: שחר בר-אור ואחריו רועי כהן שביקש עוד פעם להתייחס.
שחר בר-אור: בוקר טוב לכולם.
שחר בר-אור: כמה נקודות, אני לא אחזור על דברים שכבר נאמרו.
שחר בר-אור: באופן עקרוני אני מסכים עם העמדה של אגף תקציבים שאין טעם לפתוח תכנית נוספת.
שחר בר-אור: אני רוצה לשתף מהנסיון שלי משלוש השנים האחרונות בהעסקת אוכלוסיות מגוונות עם דגש על חרדיות, זו תכנית שיצאנו אליה לדרך בווסטרן דיגיטל בשיתוף פעולה עם איגוד תעשיות ההייטק בישראל.
שחר בר-אור: גילוי נאות, אני גם יו"ר ועדת החינוך של איגוד תעשיות ההייטק, ויש קואליציה של קרוב ל-20 חברות רב לאומיות שפועלות בכיוון הזה.
שחר בר-אור: המסר העיקרי שלי לוועדה זה שתואר אקדמי זה דבר טוב, כמובן, אבל ככל שאנחנו מתקדמים עם השנים, הוא הופך להיות פחות ופחות גורם קריטי בלהכנס לתעשיית ההייטק.
שחר בר-אור: זה התחיל כבר עם הבוגרים של 8200, אני חושב שצה"ל הוכיח בצורה מאוד טובה וחברות הייטק קולטות בוגרים מיחידות טכנולוגיות מגוונות בלי תואר אקדמי.
שחר בר-אור: כל נושא ה-boot camps נקלטים בשכר גבוה, ואני רואה גם קולגות שלי מעבר למה שתראו פה, חברות רב לאומיות כמו נוקיה ואחרות, שקולטות עשרות של נשים חרדיות לשכר גבוה, גבוה אני מתכוון שאחרי שנה עד שנתיים השכר חוצה את רף ה-20,000 שקלים.
שחר בר-אור: יו"ר הוועדה, אני חושב שקבעת שהסיפור הוא כמה המדינה מעורבת, אני מסכים לחלוטין שהמדינה לא מספיק מעורבת וחלק גדול מאוד מהתכניות האלה לא מתוקצב בכלל, אבל לעניות דעתי השאלה היא אחרת.
שחר בר-אור: השאלה היא לא כמה המדינה מעורבת, אני מאמין שיש קונצנזוס שהמדינה חייבת להיות מעורבת, אני חושב שהשאלה הגדולה היא על מה המדינה משלמת ואני חושב שזו תהיה טעות למדינה לשלם על תואר.
שחר בר-אור: אנחנו גם יודעים שבישראל יש אינפלציה של תארים ותואר בישראל לא מבטיח שכר גבוה גם מחוץ להייטק.
שחר בר-אור: אני חושב שהמדינה צריכה לקחת את התכניות הקיימות, אנחנו עובדים גם, רות דיברה פה על she coeds, אני גם יכול להעיד שזו תכנית מצויינת ואנחנו משתפים איתה פעולה, יש עוד ארגונים שלא מיוצגים פה ועוד תכניות כמו סודקות - - -
עודד פורר: חברים, חשוב לי להבהיר עוד פעם.
עודד פורר: הדיון הוא לא על תכנית ספציפית.
עודד פורר: אני בטוח שאפשר להעלות פה לא מעט תכניות וזה בדיוק הסיפור.
עודד פורר: מדוע אין תכנית סדורה שהממשלה אומרת 'אוקיי, הנה יש פה', אני מניח שאתה ותקן אותי אם אני טועה, לו הייתה תכנית כזו שהיא לא תואר אקדמי, שהיא לימודי תעודה, שבסוף היית אומר למשרד האוצר 'חברים, מי שתבוא אלי עם התעודה הזאת, אני יודע שהתכנית הזאת טובה, אני יודע שהיא מפוקחת, אני יודע שזה שווה, אני אקח אותה אלי'.
שחר בר-אור: עודד, התשובה היא חד משמעית כן, בתנאי חד.
שחר בר-אור: בתנאי שאנחנו כמעסיקים תהיה לנו השפעה - - -
עודד פורר: זה לימודי תעודה.
עודד פורר: לכן אני אומר לימודי תעודה.
עודד פורר: לא אקדמיה.
שחר בר-אור: בדיוק.
שחר בר-אור: אני חושב שאם המדינה תבנה לימודי תעודה, אני חושב שארגון ITI יכול להיות שותף למהלך הזה.
שחר בר-אור: ניקח את המעסיקים והמעסיקים ישפיעו במידה שהם יגייסו.
שחר בר-אור: המעסיקים צריכים להבחן על כמה הם גייסו, וזה צריך להיות המשקל שלהם, והתכנית צריכה להבחן על כמה השמה היא עשתה.
שחר בר-אור: מי שרוצה ללמוד באקדמיה, יש פתרונות, אוניברסיטה פתוחה ואחרות, אני לא חושב שצריך להמציא אקדמיה חדשה בישראל ובטח לא להעביר נשים חרדיות בהכרח מסלול שלא מבטיח להן תעסוקה בסוף.
שחר בר-אור: לסיכום, אני חושב שככל שהמדינה תשכיל לתקצב תכניות על סמך שיעור ההשמה שלהן ועל סמך השכר הממוצע בסיום ההכשרה ותשתף את המעסיקים בקביעת התכנים ובמעורבות גם לדעת מה הרמה של המבחנים, אני מאמין שאפשר למצוא היום בין 5 ל-10 תכניות פעילות שעושות השמה של בין 200 ל-400 נשים בשנה ואני חושב שאת הנוסחה איך מתקצבים ואיך מודדים, את זה המדינה צריכה לעשות.
שחר בר-אור: לא לנסות להמציא את התכנים.
רועי כהן: תודה רבה יו"ר הוועדה.
רועי כהן: אני רוצה לתת כמה נקודות ואומר אותן בזריזות כי אלה נקודות חשובות.
רועי כהן: קודם כל בואו נדבר רגע על רמת המקרו.
רועי כהן: היום אנחנו מדברים על מחזור, על שנתון, בסמינרים החרדיים של 10,000 בנות.
רועי כהן: 10,000 נשים שהיום נמצאות בכיתה יב'.
רועי כהן: הפלא ופלא בעוד 10 שנים מהיום, הבנות כבר נולדו, הן היום בכיתה ב', אנחנו מדברים על 17,000 בנות.
רועי כהן: תנסו לחשוב את המשמעות ואת כח האדם שאנחנו מדברים פה.
רועי כהן: זה המובן הרחב.
רועי כהן: ההתייחסות לגבי מה"ט, וזה בדיוק למה הצענו רפורמה במערך ההכשרה, מה"ט מציע לאוכלוסייה החילונית את ההכשרה ברמה הלא גבוהה, זאת אומרת הכשרה ברמה מאוד נמוכה.
רועי כהן: האוכלוסייה החרדית, לפחות חלק ממנה, אנחנו מדברים על אוכלוסייה ברמה גבוהה יוצאת דופן, נתוני בחינות כמותיות שמראים את הדברים הללו, ודווקא כאן כשאנחנו מדברים על בנות שאם הן היו חילוניות היו עושות את הכל, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו נותנים להן הכשרה שהיא הכשרה ברמה גבוהה, ואני מסכים לגמרי עם מה שח"כ פינדרוס אמר, אין לנו שם בעיה שזה יהיה במסגרת מה"ט, אבל מה"ט משודרג שאנחנו יודעים שהבנות מקבלות תכנית הכשרה שהיא תכנית הכשרה גבוהה.
עודד פורר: נוכחים פה בדיון משרד האוצר, אתה רוצה להוסיף משהו?
עידו סופר: קודם כל אני חושב שהדיון באמת פורה, אנחנו מבינים את אמירת הוועדה שיש מקום ל- --
עודד פורר: חכה, אתה עוד לא יודע מה הוועדה אמרה.
עודד פורר: חכה לשמוע מה נגיד.
עידו סופר: בינתיים.
עידו סופר: מה שנקרא האמירה עד כה.
עודד פורר: הרוח.
עודד פורר: רוח הוועדה.
עידו סופר: - - - ויש מקום לבוא, ואמרתי את זה מלכתחילה, אנחנו שותפים למטרה הזו, אני לא אומר את זה סתם, וכן חושבים שאפשר לפעול ביחד להשמות מבוססות שכר גבוה, וזה נכון, זה צריך להיות תחרותי וצריך להיות שוויוני וזה צריך להיות מי שמביא את הערך הכי גבוה באמת לעולם החרדי ולשוק התעסוקה ולמעסיקים, צריך גם לראות איך אנחנו גם משתלבים בדבר הזה, ואנחנו שם, אנחנו לחלוטין שם.
עודד פורר: מישהו רוצה להוסיף משהו?
עודד פורר: משרד המדע?
עודד פורר: ח"כ פינדרוס?
יצחק פינדרוס: אני חושב שמה שבדיון, מהרוח, ואני חייב לומר את זה, חשבתי כך לפני שנה אני מודה, ובשנה האחרונה קצת התפתיתי ללכת לכל מיני דיונים עם המל"ג ועם עידו סופר ואמרתי את זה לעידו כבר לפני שנה וחצי, אני חושב שזו לא הכתובת.
יצחק פינדרוס: הכתובת צריכה להיות שידרוג של מה"ט ואז אתה לא מעגל פינות, לעשות מה"ט משודרג למגזר החרדי ואז אתה לא מסתבך כשאתה רב עם האקדמיה, לא רב עם האקדמיה, לא רוצה לריב עם אף אחד.
יצחק פינדרוס: רוצה שה- - -
עודד פורר: מי צריך לקבל את ההחלטה לגבי - - -
יצחק פינדרוס: - - - יצאו לעבודה ואני חושב שצריכה לצאת אמירה מהוועדה לקחת את החלטת הממשלה הישנה, לשדרג את מה"ט במגזר החרדי יחד עם התעשייה.
עודד פורר: מה העמדה של האוצר?
יצחק פינדרוס: הם גם יודעים לדבר עם התעשייה יותר טוב מאשר המל"ג.
יצחק פינדרוס: כשמדברים על לשתף את התעשייה, מה"ט, מה לעשות, הוא גוף שיכול לעשות את זה.
עידו סופר: עוד פעם אני אומר - - -
עודד פורר: אני אישית לא מת על - - -
יצחק פינדרוס: לא, לשדרג אותו.
יצחק פינדרוס: לא כמות שהוא.
עידו סופר: יו"ר הוועדה, אני חושב שיהיה נכון לפחות בשלב זה, לבוא ולאמר שיש צורך, או בוא נגיד, המטרה ברורה היא השמה או סיוע לגופים או למצוא את הדרך למסד את הסוגיה הזו של השמה איכותית לבנות בסמינרים.
עידו סופר: האם הדרך היא מה"ט משודרג או דרך אחרת, צריך עוד לברר את הפרטים האלה וצריך לעשות את זה מהר, אני מסכים, אבל צריך עוד לבחון את כל הדברים האלה לזמן מעט ארוך יותר ונחזור אליכם בצורה מסודרת.
עודד פורר: אני כבר מתנצל, יש עוד שביקשו לדבר וביקשו לדבר עוד פעם, אפשר לדון על זה בלי סוף.
עודד פורר: תראו, אני חושב ששורש הבעיה, ופה אני כן מפנה למשרד האוצר ויכול להיות שאני טועה במה שאני אומר.
עודד פורר: משרד האוצר חייב להגדיר לעצמו יעד כמה נשים חרדיות בכל שנה יצאו לעבודה, כמה נשים חרדיות סיימו הכשרה ברמה גבוהה שמאפשרת להם יציאה לעבודה, השמה.
עודד פורר: אני חסיד גדול בעניין הזה של מספרים בעניין הזה והנתון הכי משמעותי ששמענו כאן ואליו אתם צריכים להתייחס הוא מה שאמר רועי, 17,000 בעוד עשר שנים.
עודד פורר: אתם לא יכולים להמשיך לשחק בזה שאיזה פילנתרופ ייתן ויכשיר 100 נשים בשנה ונמחא לו כפיים ונגיד 'כל הכבוד'.
עודד פורר: באמת כל הכבוד, אבל היום הוא נותן, מחר הוא לא נותן, זאת לא מדיניות ציבורית.
עודד פורר: לכן אני חוזר למה שאני אומר כל הזמן, שהאויב של הטוב הוא עוד יותר טוב.
עודד פורר: תחכו ותחכו לעשות תכנית עוד יותר טובה ועוד יותר טובה ובינתיים הפסדתם בעשר שנים סדר גודל של 150,000 נשים.
עודד פורר: זה לא מספרים קטנים.
עודד פורר: זה מספרים גדולים עם משמעות דרמטית למשק הישראלי, אני חייב לומר ולסכם בהיבט הזה, הוועדה נחשפה בשורה ארוכה של תכניות איכותיות, טובות, שהציגו לנו גם הצלחות לא מעטות, כולן מושתתות על פילנתרופיה ועל רצון טוב של אנשים טובים, והרושם שהוועדה קיבלה מהדיון הוא שכרגע רוב ההכשרות הרלוונטיות אינן ממוסדות, לא מפוקחות, בפועל תלויות בגורמים פרטיים, ולא מעניקות תעודה שאנחנו יכולים להגיד שהיא תחזיק לאורך זמן.
עודד פורר: כי יכול להיות שהתעודה הזו טובה היום, אני לא יודע אם בעוד עשר שנים יכבדו את התעודה הזאת ויגידו '
עודד פורר: אם למדת שם נקבל אותך לעבודה'.
עודד פורר: הוועדה ראתה את מה שאגב, ללא קשר לחרדים או לא חרדים, שההכשרות הכוללות on job training התנסות תוך כדי עבודה, הן הכשרות מתאימות יותר, נכונות יותר ורלוונטיות יותר לתחומים האלה, והוועדה גילתה שבנושא הכשרת נשים חרדיות אין איזה שהם יעדים או מדדים שהממשלה שמה לעצמה באופן מספרי לגבי מספר הנשים שיוכשרו בכל שנה ושייקלטו לעבודה.
עודד פורר: לפיכך אני מבקש ממשרד האוצר וממשרד העבודה, או שתביאו את אותם הנתונים ביחד או שכל אחד יביא את הנתונים שלו, להגדיר לוועדה מהם היעדים והמדדים שלכם לעשר השנים הקרובות בנושא הכשרת נשים חרדיות והכנסתן לשוק העבודה.
עודד פורר: אני חושב שפרק זמן של חודש להמציא את הנושא הזה לוועדה הוא פרק זמן ראוי.
עודד פורר: אני אבקש שתתקיים פגישה עם ות"ת ותרימו את הכפפה שזרקה פה פרופ' יפה זילברשץ, פגישה משותפת של הגורמים הרלוונטיים יחד עם משרד האוצר.
עודד פורר: בנושא הזה אבקש לקבוע דיון בוועדה בתחילת אוגוסט, כדי שתדווחו לנו מה עלה בפגישות האלה.
עודד פורר: זה לא צריך להמשך מעבר.
עודד פורר: היעד שלי הוא שאחרי החגים נפתחת תכנית.
עודד פורר: זה צריך להיות היעד בעיני.
עודד פורר: תכנית כזו או אחרת, כפי שתחליט הממשלה ואנחנו נקיים כאן דיון.
עודד פורר: בנוסף אני מבקש מהממ"מ להכין לוועדה מחקר בנושא הכשרות של נשים חרדיות לעבודה שיפרוש בפנינו את התמונה המלאה כולל מספרים, כולל איכות ההכשרה, וכולל איכות ההשמה שמתקבלת כתוצאה מההכשרות האלה.
עודד פורר: כאן גם צריך להגיד לממ"מ, היעד שלי הוא בתחילת חודש אוגוסט לפני תשעה באב, לקיים את שני הדיונים האלה, גם הדיווח וגם שיהיה לנו כבר דו"ח של הממ"מ.
עודד פורר: אנחנו עוברים לנושא הבא על סדר היום והוא סקירת הרשות לקידום מעמד האישה ודיווח על יישום סעיף 6ג1 לחוק שיווי זכויות האישה.
עודד פורר: אני מקדם בברכה את חברי הכנסת וגם את הגב' אווה מדז'יבוז'.
עודד פורר: אני מעביר את רשות הדיבור אלייך ובפתיחה אני אציין שהדיווח האחרון היה ממש מזמן, ב-21.12.2015.
עודד פורר: הייתה תכנית עבודה שהוצגה במרס 2018 כאן בוועדה.
עודד פורר: הבמה שלך.
אווה מדז'יבוז': תודה רבה.
אווה מדז'יבוז': אני אתחיל בברכות הדדיות.
אווה מדז'יבוז': ברכות לתפקיד.
אווה מדז'יבוז': הזדמנות להגיד תודה לעאידה, עבדנו בשיתוף פעולה.
אווה מדז'יבוז': לי היה כיף ואני מקווה שגם לך קצת.
אווה מדז'יבוז': הרשות לקידום מעמד האישה, יחד איתי נמצאות פה ענבל חן מאירי היועצת שלי ואושרה פרידמן הסגנית שלי ושתיהן תעזורנה לי בהצגת המצגת.
אווה מדז'יבוז': בגלל שזו בעצם הוועדה הראשונה איתך ושאלת אותי באיזו שהיא ישיבה כשאמרתי לך שזה לא כל כך בתחום האחריות או שאושרה אמרה שזה לא כל כך בתחום האחריות, אמרת ובצדק 'אוקיי, אז מה הם תחומי האחריות של הרשות', אז דווקא התחלנו קצת במבנה של הרשות.
אווה מדז'יבוז': הרשות כרגע מונה סך הכל 12 אנשים יחד איתי.
אווה מדז'יבוז': לצערי הרב רוב התפקידים שם הם תפקידי אמון שבתחומי המזכירות אבל אני הפכתי אותם לתפקידים מקצועיים כי אין דרך אחרת להתמודד.
אווה מדז'יבוז': יש לנו כרגע גם שני תפקידים שלא מאוישים, אחד הוא כלכלן שהוא אחד מהתפקידים המקצועיים ברשות שבגלל כל ענייני התקציב מעוכב כ רגע, ומשהו טכני של מישהו שעבר למשרד הרווחה אבל התקן שלו נמצא אצלי – לא אלאה אתכם בפרטים – שחייבים לטפל גם בסיפור הזה.
אווה מדז'יבוז': אנחנו פועלים מתוקף חוק הרשות לקידום מעמד האישה, ואחד מהדברים שלעניות דעתי חייבים לעשות באופן מיידי זה לשנות את השם.
אווה מדז'יבוז': אני רוצה להתייחס דווקא לדיון שלכם אתמול, שגם נגעתם בזה כשנגעתם בנושא של חופשת לידה לגברים, אמרתם ואני מתחברת לכל מילה שנאמרה שם, שאין פה עניין של גברים או נשים, יש פה עניין של שוויון מגדרי, של שוויון הזדמנויות, של נקודת מוצא זהה לגברים ונשים.
אווה מדז'יבוז': אני כאישה לא רוצה שיקדמו אותי, אני רוצה שיתנו לי הזדמנות זהה.
אווה מדז'יבוז': אנחנו ניקח את זה משם.
אווה מדז'יבוז': יש החלטת ממשלה שמחליפה את שם הרשות לרשות לקידום שוויון מגדרי, אני חייבת להגיד לכם שכשאני מייצגת את ישראל באו"ם וב-OECD, אנחנו המדינה האחרונה שנשארה בעולם עם השם 'הרשות לקידום מעמד האישה'.