GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוראי להב-הרצנו: אז זאת השאלה שאני - - -
עודד פורר: שאלתי האם המאגר הזה דומה לנבחרת הדירקטורים, שנניח אם אני מנכ"ל משרד ניגש למאגר ויכול לקחת ממנו נשים לנושאים מסוימים?
אושרה פרידמן: כן.
אושרה פרידמן: אני למשל חברה בנבחרת הדירקטורים, נבחרת הדירקטורים היא למטרה מאוד ספציפית, ייעודית, כל הדברים וכל התנאים האלה.
אושרה פרידמן: אנחנו דיברנו עם רשות החברות וביקשנו שמי שכבר חברה בנבחרת הדירקטורים, שיוציאו להן מייל, לכל אחת ממי שחברה, ויגידו לה 'בואי, יש עכשיו גם מאגר בנוסף'.
אושרה פרידמן: אלה שני דברים שונים.
עודד פורר: לא, זה ברור, אבל בתפיסת העולם הפרקטיקה היא דומה.
אווה מדז'יבוז': אבל הוא צריך לפנות אלינו.
אווה מדז'יבוז': למשל עכשיו בנק ישראל חיפש מנכ"לית והם פנו אלינו, אמרו לנו 'אלה התנאים, תשלחו לנו מועמדות'.
אווה מדז'יבוז': חיפשו עכשיו למינהלת רח"ל, פנו אלינו מרח"ל ואמרו 'היא צריכה להיות בצבא', כל מיני דברים ביטחוניים, עשינו חיתוך לפי התנאים והעברנו להם רשימה.
אווה מדז'יבוז': כך זה עובד כרגע.
יוראי להב-הרצנו: ולגבי השאלה שלי, שנוגעת למעורבות שלכם, הרי נבחרת הדירקטורים - - -
אווה מדז'יבוז': אין לנו.
אווה מדז'יבוז': זה של רשות החברות.
יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז, אבל כל אחת או אחד שעומד בתנאי הסף יכול להגיש מועמדות ומדובר בצוותי הניהול של החברות הממשלתיות שההיקף שלהן הוא מיליארדי שקלים וזה אחד מהכלים להשפיע על איך שהמדינה שלנו נראית.
אווה מדז'יבוז': אני מסכימה איתך, ואחד מהדברים שאתה נוגע בהם וזה דבר מאוד חשוב, זה למשל שיש לנו כ-90 חברות ממשלתיות, יש מנכ"לית אחת ועוד ממלאת מקום מנכ"לית.
אווה מדז'יבוז': מתוך 90 חברות ממשלתיות.
אווה מדז'יבוז': אחד מהדברים שאנחנו עושים עכשיו, יש גם הצעת מחליטים, זה שאנחנו מחייבם אותם, אני גם נפגשתי עם ינקי מנהל הרשות, הוא אומר להם 'אתם מחויבים.
אווה מדז'יבוז': לא הגישו נשים, הרי חלק מהטענה היא 'נשים לא מגישות'.
אווה מדז'יבוז': וזה נכון.
אווה מדז'יבוז': אני באה מעולם התקשורת ואני תמד אומרת גבר הוא עם החליפה באוטו, אתה קורא לו לראיון, לא משנה מה הנושא הוא קודם כל אומר 'כן'.
אווה מדז'יבוז': אישה תוודא שהי יודעת בדיוק על מה מדובר, שיש לה בייביסיטר לילד ושיש לה good hair day, אחרת היא לא תעלה לשידור.
אווה מדז'יבוז': וכך זה גם בתפקידים.
אווה מדז'יבוז': אם אישה לא חושבת שהיא עונה על כל קריטריון וקריטריון היא לא מגישה את עצמה.
אווה מדז'יבוז': זה חלק מהמטרה של המאגר, שאנחנו מכריחים נשים להגיש.
אווה מדז'יבוז': אנחנו מגישות בשמן.
אווה מדז'יבוז': אז בוועדות איתור כאלה צריך איתור אקטיבי.
אווה מדז'יבוז': חלק מהעניין שאומרים 'נשים לא מגישות'.
אווה מדז'יבוז': אוקיי, תפנו אלי, אני אביא לכם.
יוראי להב-הרצנו: ובשיח שלך מול רשות החברות הממשלתיות זה עלה?
יוראי להב-הרצנו: ומה התשובה שלהם?
אווה מדז'יבוז': בסדר.
אווה מדז'יבוז': אפילו לא צריך להכריח אותם.
עודד פורר: כמה מנבחרת הדירקטורים הן דירקטוריות?
אווה מדז'יבוז': מה שקרה בעניין של דירקטוריות בחברות ממשלתיות זו הצלחה.
אווה מדז'יבוז': מה שקרה, זה יש בחוק אפליה מתקנת, חייבים שיהיו, הגענו למצב שיש 43% דירקטוריות בחברות ממשלתיות, זה מדהים.
עודד פורר: מעולה.
עאידה תומא סלימאן: אבל בחברות ממשלתיות קטנות.
אווה מדז'יבוז': לא, למה, אני הייתי דירקטורית בחנ"י.
עודד פורר: כמה יושבות-ראש דירקטוריון יש?
אווה מדז'יבוז': יושבות ראש – אחת.
אווה מדז'יבוז': יש את אורנה ארזמן בנמל אשדוד.
עודד פורר: רק אורנה?
אווה מדז'יבוז': רק אורנה.
אווה מדז'יבוז': וזאת הבעיה.
אווה מדז'יבוז': אבל זה כבר הצעד השני כי אתה לא יכול להחליט על יו"ר.
אווה מדז'יבוז': אתה יכול להחליט על דירקטוריון.
אווה מדז'יבוז': זה חלק מהבעיה.
אווה מדז'יבוז': הבעיה היא ביושבות-ראש והבעיה היא במנכ"ליות של חברות ממשלתיות.
אווה מדז'יבוז': בניגוד למשרדים ממשלתיים, למרות ששלחתי לכל השרים ולראש הממשלה ולראש הממשלה החלופי לפני המינוי, תזכורת שצריכות להיות נשים וצריך למנות תפקידי אמון שזה מנכ"לים של משרדים, זה תפקיד אמון, אתה כאילו לא יכול לכפות.
אווה מדז'יבוז': אבל מנכ"ל של חברה ממשלתית זה משהו אחר.
אווה מדז'יבוז': אז ועדות האיתור חייבות להיות אקטיביות.
אווה מדז'יבוז': לא ניגשו נשים?
אווה מדז'יבוז': אנחנו נביא לכם את הנשים.
עודד פורר: את יודעת להגיד לי אם הן אקטיביות או לא?
אווה מדז'יבוז': זה חלק מהצעת המחליטים שאנחנו עכשיו מוציאים שתכריח אותם להיות אקטיביים.
אווה מדז'יבוז': הם לא מספיק אקטיביים.
עודד פורר: ח"כ תומא סלימאן צריכה לצאת רגע.
עאידה תומא סלימאן: יש לי הרצאה.
עאידה תומא סלימאן: את האמת, הדחיה של הדיון עשתה קצת בלאגן בלו"ז שלי.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל, כל הכבוד על הדברים שאתן הצלחתן לעשות, אבל יש לי הרגשה שבעצם אתן תפעלתן את הרשות ב-2020 רק במה שקיים, כלומר בגלל שאין לכן תקציב, רק במה שקיים.
עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול, היה לכן את הפרויקט של מרכז אדוה שעשה הדרכות למשרדים השונים בעניין תקצוב מ גדרי, נכון?
אווה מדז'יבוז': סיימנו את זה.
עאידה תומא סלימאן: סיימתן.
עאידה תומא סלימאן: לא חודש, הם לא עובדים עכשיו עם המשרדים השונים בעניין תקצוב מגדרי.
אווה מדז'יבוז': זה מה שדיברתי, שאני ביקשתי שני תקנים קבועים.
אווה מדז'יבוז': גם יועץ חיצוני זה לא מספיק.
אווה מדז'יבוז': תקציב מגדרי זה משהו בהוויה של מדינה צריך להיות.
אווה מדז'יבוז': השינוי לא יהפוך להיות בחברה חיצונית שתבוא לעשות הדרכה כזאת או אחרת, כל המדינות בעולם, יש להן, אמרתי – בין מחלקות שלמות לבין משרדים.
אווה מדז'יבוז': אני לא רוצה לדבר איתכם על מה ממשלת קנדה עושה בעניין תקציב מגדרי, באמת.
אווה מדז'יבוז': זה כאילו לראות ולא להאמין.
עאידה תומא סלימאן: למרות שאני חייבת להגיד, כשהתחיל התקציב המגדרי במדינה, זה היה אחד מהראשונים שנעשה בעולם והיה מודל.
עאידה תומא סלימאן: וחבל שלא - - - אני מודה לך אדוני היו"ר.
אושרה פרידמן: אפשר להכנס לפילוחים של המאגר כדי לראות את הנתונים, אבל - - -
אווה מדז'יבוז': זה מעניין אתכם?
עודד פורר: אני חייב לומר שיותר מעניין לראות מה המצב כרגע במשרדי הממשלה.
עודד פורר: מבחינת מינויים של הוועדות, של הצוותים, כמה מינויים - - -
אווה מדז'יבוז': לא הכנו את זה לכאן אבל הצגתי את זה בישיבת הממשלה של יום האישה ב-8 למרס.
אווה מדז'יבוז': אני אעביר לכם את זה.
אווה מדז'יבוז': יש מצגת של כל הנתונים האלה.
אווה מדז'יבוז': אנחנו לא במקום טוב, בוא נגדיר את זה כך.
אווה מדז'יבוז': יש פערי שכר.
אווה מדז'יבוז': ב-OECD אנחנו במקום רביעי מלמטה בפערי השכר בין גברים לנשים.
אווה מדז'יבוז': המצב במגזר הציבורי טוב יותר, כי אין פערי שכר מובנים, הרי זה תקנים.
אווה מדז'יבוז': אתה אותו דבר, אבל פערי השכר נוצרים בגלל שעות נוספות, בגלל כוננויות ובגלל שבתפקידים הבכירים יותר אין לנו מספיק נשים.
אווה מדז'יבוז': אני אתן לאושרה לדבר רגע ברצף על הצעת המחליטים כי היא נוגעת בסוגיות האלה.
יוראי להב-הרצנו: אני רוצה לשאול לפני כן שאלה על פערי השכר.
יוראי להב-הרצנו: השאלה שלי היא, כי יש איזה שהוא דיסוננס בהבנה, לפחות שלי.
יוראי להב-הרצנו: האם פערי השכר נוגעים לאותה עבודה על ידי גבר או אישה, או הם נוגעים לממוצע של השכר של כל מקבלי השכר שהם גברים ונשים?
אווה מדז'יבוז': ממוצע.
אווה מדז'יבוז': כי באותו תקן במגזר הציבורי, זה מה שאמרתי, נרוויח אותו דבר.
אווה מדז'יבוז': אני מוגבלת מנכ"ל, מנכ"ל משרד מרוויחים אותו דבר.
אווה מדז'יבוז': שקל לשקל.
אווה מדז'יבוז': אבל למשל כוננויות, אם יש שעות של כוננות, או שעות נוספות, או לפעמים מחסור, או חופשות לידה.
יוראי להב-הרצנו: אם כך, הפתרון לא צריך להיות שכר שווה, אלא צריך לוודא שנשים מקודמות יותר לתפקידים בכירים כך שה- - -
אווה מדז'יבוז': חד משמעית.
אווה מדז'יבוז': זה פלוס למשל מה שיכול לעזור מאוד, זה נושא של איזון במשפחה.
אווה מדז'יבוז': עבודה מהבית, כי אנחנו יכולות לצאת ב-16:00 לקחת את הילד, אבל פותחות מחשב ב-19:00, ואת זה כבר אף אחד לא סופר לנו.
יוראי להב-הרצנו: לכן אני אומר, כי לפעמים יש תפיסה שגויה שצריך לקדם חקיקה של שכר שווה - - -
אווה מדז'יבוז': לא במגזר הציבורי.
אווה מדז'יבוז': במגזר הפרטי כן.
אווה מדז'יבוז': אני יכולה להגיד לך, כשאני הייתי מנכ"לית קבוצת מעריב אני הרווחתי פחות ממנכ"ל קבוצת מעריב לפניי ומהמנכ"ל אחריי.
יוראי להב-הרצנו: מאה אחוז, אבל לפי הטענה שלך - - -
עודד פורר: למה זה קורה?
עודד פורר: זה נושא מעניין.
עודד פורר: זה היה בגלל המשא ומתן שאת ניהלת?
יוראי להב-הרצנו: לא ביקשת?
אווה מדז'יבוז': כי - - - אני בניתי את זה אחרת.
אווה מדז'יבוז': בסוף קיבלתי יותר כי הלכתי על בונוסים של הישגים כי אני האמנתי בעצמי, אבל זה לא צריך להיות ככה.
אווה מדז'יבוז': למה הבסיס לא אותו דבר?
יוראי להב-הרצנו: נשאלת השאלה אם אנחנו צריכים לחייב את המעסיקים כשאשה עומדת מולם ומבקשת פחות, לחייב אותם לתת לה יותר ממה שהיא דורשת.
עודד פורר: זה דיון מאוד מאוד - - -
אווה מדז'יבוז': זה דיון פילוסופי.
יוראי להב-הרצנו: חד משמעית.
עודד פורר: דבר אחד הוא לא פילוסופי, זה בטוח.
עודד פורר: וזה שהכשרה לניהול משא ומתן בנושאי שכר כחלק ממשהו ש, ארגז כלים שאישה צריכה שיהיה לה עם הכניסה לשוק העבודה, כשאנחנו מדברים כל הזמן על הכנסה של נשים לשוק העבודה, אני לא חושב ששמים לב למתן הכלים איך מתמודדים בשוק העבודה עם פערי שכר, עם דרישות שכר, עם דרישות של תנאי העבודה, מטבע הדברים הרבה פעמים אישה מוצאת את עצמה באה מלמטה או באה מוחלשת לתוך מקום העבודה.
עודד פורר: היא קיבלה אפליה מתקנת, היא קיבלה זה, חרדיות בהייטק, שדיברנו על זה בדיוק בדיון הקודם, שמגיעה, אומרת 'תודה רבה שפתחו לי את הדלת, אז אני לא מבקשת'.
אווה מדז'יבוז': זה מביא אותי לעניין של החינוך לגיל הרך, כי משם יש סוג של הסללה.
אווה מדז'יבוז': והחינוך שאתה בא ואומר 'אנחנו שווים', אז זה בעיני ישנה את כל החברה ואת כל התפיסה.
עודד פורר: יוראי סליחה.
יוראי להב-הרצנו: מה שרציתי לומר, במגזר הפרטי ברור לי שדרושה התייחסות של יותר, אולי הכשרה במשא ומתן או equal pay באמת.
יוראי להב-הרצנו: יש סוגים של גישה.
עודד פורר: לא רק במגזר הפרטי.
עודד פורר: במגזר הציבורי כשאשה תרצה לדרוש מה שמגיע לה בתוך המגזר הציבורי - - -
יוראי להב-הרצנו: זה בדי מה ששאלתי ואווה השיבה, ובעיני זה מה שמעניין, זה שדווקא במגזר הציבורי הגישה צריכה להיות שונה.
עודד פורר: - - - פחות.
יוראי להב-הרצנו: הגישה צריכה להיות לשיטתך - - -
אווה מדז'יבוז': לא, אני לא חושבת שיש תקן, אני ממש לא חושבת שיש איזה שהוא תקן שאם תהיה בו אישה או יהיה בו גבר התשלום יהיה תשלום שונה.
עודד פורר: אבל אולי הגבר יודע, אגב, יכול להיות אולי שזה הפוך - - - מההיכרות שלי עם שירות המדינה, יש כל מיני תנאים נלווים שמי שמכיר את התנאים הנלווים נהנה מאוד מחבילה לא קטנה שלא מופיעה בתלוש השכר.
עודד פורר: אני לא יודע עד כמה - - -
אווה מדז'יבוז': אני לא בטוחה שזה - - -
יוראי להב-הרצנו: אני אשלים את הרעיון שלי כי מה שהבנתי וזה מה שמעניין בעיני, לא דרוש השוואת תנאים כמו של הצורך בקידום נשים כדי לסגור את הפער בממוצעים, שזה בעיני מה שמעניין ואולי צריך לגשת, בניגוד למגזר הפרטי, במגזר הציבורי צריך לגשת דווקא בנתיב הזה.
עודד פורר: בשני המגזרים צריך לגשת בנתיב הזה, כי כשיהיו יותר נשים מנהלות במגזר הפרטי, כשהם יעסיקו נשים, הם גם לא יעשו את האפליה שאולי הגבר - - -
יוראי להב-הרצנו: אתה לא יכול אבל לחייב מעסיק לבחור בנשים כמנהלות, בציבורי אתה כן יכול.
עודד פורר: אתה יכול לקדם.
עודד פורר: אתה יכול לתמרץ - - -
יוראי להב-הרצנו: זה דיון שלם.
אושרה פרידמן: וזה מביא אותנו להצעת מחליטים.
אושרה פרידמן: אני מראש אגיד שזו הצעה שהיא ברמת טיוטה ונמצאת בתהליך של איזה שהוא פיינל פורמלי, אחרי דיון מאוד רחב גם עם נציגות המדינה, גם עם משרדים שונים.
עודד פורר: מי מקדם?
עודד פורר: השרה לשוויון חברתי?
אושרה פרידמן: כרגע כן.
אושרה פרידמן: כנראה זו תהיה הצעת מחליטים משותפת אבל מכיוון שהיא עוד - - -
אווה מדז'יבוז': אנחנו יחד עם הנציבות עובדים על זה כרגע, אנחנו מביאים את כל העניין המקצועי והשרה לשוויון חברתי אמורה - - -
אושרה פרידמן: כאשר בעצם המטרה שלה זה בעצם לקדם נשים בשירות המדינה, שהיא מדברת על קידום של נשים בתפקיד סגל בכיר 42-44 במקומות שאפשר, כאשר אנחנו מבקשים לקבל דיווח על שורה של אנשים כל שנה מהנציגות, כדי לראות מה אחוז הנשים בכל משרד בתפקידים הבכירים האלה, וכדי באמת לשים יד על הדופק ולראות איפה הנזילות הזאת או אי היכולת להגיע לאחוזים האלה, כי כשמסתכלים על אחוז הנשים במגזר הציבורי בתפקיד של סגל בכיר, מתיכון ומעלה, רואים שאנחנו בערך ב-44% לפי דו"ח שטאובר, אבל כשיורדים ממש לרזולוציה של תפקיד בכיר למעלה, האחוזים הם נמוכים, הם אפילו פחות מ-33% ולשם אנחנו שואפים להגיע.
אווה מדז'יבוז': האבסורד שאנחנו שואפים ל-33%, כשזה צריך להיות 51%, כמו האחוז שלנו באוכלוסייה.
אושרה פרידמן: כאשר בעצם אנחנו רוצים להשתמש 1.
אושרה פרידמן: בחובת הדיווח שזה יפורסם וכולם יראו ויוכלו לבקר את זה, הדבר השני זה שאנחנו מייעצים לשלב גם ייעוד של משרה לנשים בין 5-10 התפקידים הבכירים שיש במשרד בהנחה והתפקיד הזה מתפנה ויש אישה מתאימה לטובת העניין אז לשריין את התפקיד הזה, זה שינוי משמעותי.
אווה מדז'יבוז': ח"כ יוראי, זה - - - לענות על השאלה שלך.
אושרה פרידמן: הרצון שלנו הוא בעצם גם להשפיע על ועדת הבוחנים, גם על ועדת האיתור, גם על ועדת המכרזים, הנכחה שלנו בכל אחד מהמקומות האלה, חובת הדיווח, שזה מצריך לנמק את הסיבות והנסיבות ללמה לא נבחרה אישה כשיש אישה מועמדת, וגם כשבהרכב חברי הוועדה יהיו נשים זה יתן את הבנפיט לטובת העניין הזה, ליישם את זה.
אושרה פרידמן: התפקיד שלנו בנוסף לזה זה במקומות שהמשרדים לא מצאו את הנשים, 'אז הנה יש לנו מאגר כדי לתת לכם את הנשים.
אושרה פרידמן: פנו אלינו, כשאתם ממילא אמורים לעשות את זה אבל זה לא קורה, אז עכשיו גם כשאתם מבוקרים לטובת העניין, זו החובה שלכם'.
אושרה פרידמן: ואנחנו מקווים שזה באמת יקדם אותנו.
אושרה פרידמן: שוב פעם אני אגיד, נשים מוכשרות איכותיות מקצועיות קיימות, צריך רק לתת להן את ההזדמנות הזו.
אווה מדז'יבוז': אגב, המצב כרגע הוא גם שאם אשה וגבר מגיעים לאותו ניקוד בבחירת תפקיד, אז צריך לבחור באשה.
אווה מדז'יבוז': אבל אנחנו יודעים שלא בעיה לתת שתי נקודות פחות ואז לבחור במי שרוצים.
עודד פורר: תסלחי לי שאתעכב דווקא על הדיווח לפי החוק, בעצם.
עודד פורר: אם אני מבין, משרד, גוף שממנה אמור לדווח לכם בכתב על כל מינוי של ועדה או צוות לאחר או בטרם מונו, ואתם אמורים למסור לנו דיווח שנתי על המינויים האלה שהיו.
עודד פורר: זה מה שהצגת ב-8 למרס בממשלה?
אווה מדז'יבוז': ב-8 למרס מה שאני הצגתי זה היה המקום שלישראל בראי העולם מבחינת פערי שכר, מבחינת מינויים, מבחינת שוויון מגדרי.
עודד פורר: ומה לגבי מה שנמסר לכם דיווח על מינויים שנמסר לכם דיווח לפיו?
אווה מדז'יבוז': האמת שמעולם לא עשינו את זה.
אווה מדז'יבוז': זה דווקא רעיון טוב, הנושא הזה.
עודד פורר: אני מציע דבר כזה: 1.
עודד פורר: שתפנו למשרדים בהתאם לסעיף 6ג1ג, לקבל עדכון.
עודד פורר: פניה שלכם.
אווה מדז'יבוז': אני חושבת ש- - - טוב, נבדוק את זה.
אושרה פרידמן: אני רוצה רגע להוסיף.
אושרה פרידמן: כשעבדתי על הצעת המחליטים הזו פניתי לאגף ועדות איתור וועדות מכרזים ולאגף סגל בכיר, על מנת לקבל נתונים על כל הוועדות שקמו בכל אחד מהמשרדים, כולל ההרכבים, כולל הבחירות.
אושרה פרידמן: רק מה, היו בחירות והרכבת ממשלה, ובין היתר חלק מהועדות בכלל לא מונו לטובת העניין, ובמקומות שזה מונה ראיתי באמת שיש את הייצוג הנכון, אבל הם ממש מינוריים ובודדים.
אושרה פרידמן: אבל לולא הפניה הזו להצעת המחליטים המשרדים לא מדווחים אלינו אף על פי שהם מחויבים.
עודד פורר: עוד פעם, תעשו איזה שהוא סקרינינג על המשרדים, ואני אשמח לקבוע דיון נוסף שבו תציגו לנו.
עודד פורר: יכול להיות אולי שזה יהיה ביחד עם הדיון עם הנציבות, את המצב בשירות המדינה.
עודד פורר: להכנס קצת לרזולוציות גם של שירות המדינה, ככל שיש - - - זה גם מעניין, שנוגע גם בייצוג ההולם וגם בתפקידים, גם בגלריה של התפקידים מעבר לזה.
עודד פורר: קודם כל הוועדות שהן ועדות רשות, אני יודע שהממשלה לוקה בחסר באופן כללי במינוי הוועדות האלה, במינוי הדירקטוריונים, אני חושב שיש אפילו דו"ח מבקר על העובדה שהמשרדים לא מינו המון נציגים מהמון המון - - -
אושרה פרידמן: יש 600 מקומות של דירקטורים שפנויים.
עודד פורר: - - - אני מכיר את זה.
עודד פורר: אבל דווקא עכשיו, אולי אחרי חודשיים שהממשלה הזאת פעילה, אני מניח ששר חדש שנכנס למשרד אומר 'רגע, צריך למנות ועדה פה ועדה פה', - - - שר חדש שנכנס למשרד, מעניין לראות את מי הם מינו.
יוראי להב-הרצנו: ג'ובים.
עודד פורר: לא, זה לא ג'ובים.
עודד פורר: אני חייב לומר.
עודד פורר: הרבה פעמים הוועדות הן וועדות ציבוריות, חלק מהמשתתפים עושים את זה או ללא שכר או עם שכר שהוא באמת - - -
אושרה פרידמן: רוב הוועדות הציבוריות הן ללא שכר.
עודד פורר: אבל זה מקומות שכשהן לא קיימות וכשהשרים לא ממנים, הגופים הופכים להיות משותקים.
עודד פורר: כל הוועדות הציבוריות האלה לא נותנות את מה שהן היו אמורות לתת לגוף ואז מה שנקרא, הכל זורם כזה.
עודד פורר: הניהול זורם.
עודד פורר: ייקח לנו קצת זמן להערכתי לקבוע דיון כזה, זה לא יקרה מחר בבוקר.
אושרה פרידמן: לא, גם צריך לתת להם זמן לענות.
עודד פורר: אבל ככל שלא נתפזר ונלך לבחירות, נקיים את הדיון הזה בתקופה הקרובה.
עודד פורר: זה מאוד חשוב.
עודד פורר: דברים נוספים, מישהו שרוצה להוסיף עוד משהו?
עודד פורר: יש משתתפים בזום שביקשו לדבר.
עודד פורר: נטע לוי ואחריה קרן הורוביץ
נטע לוי: שלום.
נטע לוי: אני נטע לוי, עו"ד מעמותת אית"ך – מעקי, משפטניות למען צדק חברתי.
נטע לוי: חלק מהמשתתפות, אווה ואושרה מכירות אותנו.
נטע לוי: אנחנו בעקרון עוסקות במעקב אחר יישום סעיף 6ג1 מאז שנת 2008.
נטע לוי: הסעיף עצמו תוקן בשנת 2005 וחשוב לי רגע להתעכב על זה כי יש חשיבות גדולה להפריד בין מינויים והסמכות, ובכל מה שקשור לנציבות שירות המדינה ולייצוג של נשים בתפקידים בכירים בשירות המדינה, שזה דבר מאוד חשוב לכשעצמו, לבין 6ג1 שמדבר, כמו שציינת גם אתה, על ייצוג נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה בוועדות ציבוריות שבעצם עוסקות בנושאים שונים, בין היתר אגב גם בנושאים של שלום ובטחון.
נטע לוי: סעיף החוק הזה הוא מ-2005 והוא בעצם היה סעיף חוק, תיקון היסטורי פורץ דרך בעולם שהביא לידי ביטוי בישראל בחפיפה את החלטה 3125 של מועצת הביטחון של האו"ם שבאוקטובר הקרוב אנחנו עומדים ועומדות לציין 25 להחלטה הזאת.
נטע לוי: הסעיף היה פורץ דרך אבל בהתחלה לא היה לו כמעט בכלל יישום.
נטע לוי: בעקבות המעקב, הפניות שלנו של ארגוני נשים בשבע עתירות לבג"צ שהגשנו בעקבות היעדר יישום של הסעיף היה שיפור באמת בדו"ח האחרון שהוגש לדעתי לוועדה בראשות עאידה בשנת 2015 היו נתונים על 2014 שהראו עליה של אם אני לא טועה, הגענו ל-38% של נשים בוועדות ציבוריות.
נטע לוי: אחת הבעיות שהבחנו כבר אז בנושא הזה זה שבעצם קודם כל לא מדובר על נשים ממגוון הקבוצות, שהסעיף הזה בעצם מטרתו הייתה להביא למגוון קולות, לא רק נשים שישמיעו את קולן ויעבירו חוות דעת לוועדות, אלא שישבו במוקדי קבלת ההחלטות, זו מטרת הסעיף.
נטע לוי: הדבר הנוסף שבעצם ניתן לראות גם בדו"ח של שנת 2015 וגם אגב בכתבה שנעשתה וקיבלה מידע מהמשרדים השונים ומהרשות לקידום מעמד האישה, בעצם המשרדים שכן הקפידו על ייצוג שוויוני היו בעיקר משרד החינוך, אם אני לא טועה גם משרד המדע.
נטע לוי: אני יכולה להעביר לכם את הכתבה הזאת.
נטע לוי: בעצם ב-2018 רק שבעה משרדים עמדו בדרישה הזאת של החוק להעביר לרשות את הנתונים האלה.
נטע לוי: המאגר שהרשות השיקה הוא מאוד חשוב, אנחנו מברכות על זה ורואות בזה פריצת דרך.
נטע לוי: חשוב להגיד, אנחנו הגשנו יחד עם מרכז רקמן ובשם 13 ארגונים את העתירה לבג"צ בעניין היעדר ייצוג של נשים בכלל בצוות המומחים שהוקם על ידי המל"ל בעניין ההתמודדות עם משבר הקורונה, ובג"צ בעצם קודם כל החליט, בעצם בג"צ אמר שהוועדה כבר סיימה את עבודתה, אבל שחשוב להדגיש שגם בוועדות ציבוריות שקמות אד-הוק, ועדות ציבוריות שעוסקות במשבר ובעת חירום, גם שם חייב להיות ייצוג נשים ממגוון הקבוצות, ובאמת הייתה את הפעולה המבורכת של שיתוף הפעולה של המל"ל והפניה לרשות לקידום מעמד האישה להקמת הוועדה החדשה שזה בעצם המנגנון שקבע הסעיף, הסעיף שלשמו התכנסנו כאן.
נטע לוי: זאת אומרת שיש מנגנון וצריך ליישם אותו.
נטע לוי: אני רק אציין עוד בשולי הדברים שגם בשבוע שעבר נודע ששר החינוך מקים ועדה פדגוגית מייעצת עם משתתפים ומשתתפות מבחינת ייצוג של שוויון מגדרי, מבחינת מספר הנשים, יש שם מספר לא מבוטל של נשים אבל בולטות בהיעדרן מקבוצות מודרות, מקבוצות מיעוט באוכלוסייה, אין שם נשים.
נטע לוי: אגב, גם אין שם גברים מהחברה הערבית או נשים חרדיות למשל, שבעצם זה גם מה שהבאנו בפני בג"צ גם לאחרונה, אמרנו שכאשר באים לדון ולתת, מטרת הוועדות הציבוריות היא בעצם להביא להחלטות הטובות ביותר לכלל החברה, וחשוב מאוד שבפני הוועדה הזאת יהיו כל הנתונים ולא רק כחוות דעת חיצוניות שנשמעות, אלא כמקבלות החלטה.
עודד פורר: קרן הורוביץ מנכ"לית מרכז רקמן ואחריה תמר שוורץ.
קרן הורוביץ: שלום.
קרן הורוביץ: אני קרן הורוביץ, אני עורכת דין, אני מנהלת את מרכז רקמן לקידום מעמד האישה באוניברסיטת בר אילן, בין היתר אנחנו עוסקים רבות בקידום נשים בממסד הדתי.
קרן הורוביץ: הדברים שלי באים כהמשך ישיר לדברים של נטע.
קרן הורוביץ: אני מאוד מברכת את קיום הדיון החשוב הזה, כי בהקשר של ייצוג הולם בוועדות ציבוריות יש עוד הרבה עבודה של שינוי קידום, שינוי בתפיסות עולם.
קרן הורוביץ: כי העובדה שבישראל 2020 התכנסה ועדת וקסמן שעליה הגשנו את העתירה ביחד עם אית"ך, וישבו סביב השולחן מעל 20 מומחים, גברים בלבד, וזה לא הפריע לאף אחד סביב השולחן, היא אומרת שיש לנו עוד הרבה עבודה בעצם.
קרן הורוביץ: קל לתרץ את זה בזה שזו הייתה ועדה מתנדבת ולא מינוי, אבל לא הייתי ממהרת לקבל את התירוצים, והייתי חושבת על איך, אם זה הרשות לקידום מעמד האישה או אם זה הוועדה הזאת, לוקחים תפקיד אקטיבי יותר בשינוי המציאות הזאת שבה יכולה בישראל להתכנס ועדת מומחים ולא תהיה ולו מומחית אחת שתפרוש את השקפותיה, דעותיה, מומחיותה.
קרן הורוביץ: אני רוצה להדגיש ביתר שאת את הנקודה שנטע דיברה עליה, ששיתוף ציבור לא יכול להחליף את העובדה שנשים ישבו סביב השולחן בוועדות ציבוריות.
קרן הורוביץ: יש נטייה לפטור את נושא הייצוג ההולם בזה שמפרסמים קול קורא לכל הארגונים של החברה האזרחית להביע את דעתם, זה לא תחליף, זה לא מאפשר להיות חלק ממעגל ההשפעה.
קרן הורוביץ: אני רוצה לדבר פה על עוד זווית נוספת קטנה בהקשר של ועדות ציבוריות שקרובה יותר לתחום עיסוקנו.
קרן הורוביץ: לא בהרבה, אבל בחלק מהוועדות הציבוריות שמור מקום לנציג מתחום ההלכה, לרב, הרבה פעמים המקום הזה שמור לא בהכרח מתוקף של חוק, ואני חושבת שאחד הדברים שצריכים לעשות בהם שינוי הוא להבין שמנהיג רוחני, איש דת, לא חייב להיות בהכרח איש, הוא יכול להיות גם אישה וכאן אני חושבת שיש הרבה מקום – שוב פעם, בגלל שהדברים לא בהכרח מעוגנים בחוק אלא עניין של מנהגים – לקחת תפקיד אקטיבי, אנחנו כארגונים לוקחים אותו אבל גם הרשות וגם הוועדה יכולה לקחת את זה בלשבור תפיסות ולהבין שאין זוויות ראיה ששמורות אך ורק לגברים, ואני חושבת שחשוב להדגיש את זה.
עודד פורר: תמר שוורץ
תמר שוורץ: שלום.
תמר שוורץ: תודה רבה על קיום הישיבה ועל האפשרות לדבר, באמת פרשתם בפנינו מצגת מאוד רהוטה ומרשימה.
תמר שוורץ: אני כתבתי את זה גם בצ'ט ואני רוצה להעלות את הנושא של אלימות כלכלית, יש לי הזכות להיות מנכ"לית רוח נשית, שעוסקת בשיקום כלכלי תעסוקתי של נשים נפגעות אלימות.
תמר שוורץ: אנחנו מטפלות בנשים שנפגעו בכל סוגי האלימות אבל הדגש שלנו והמיקוד שלנו הוא בתחום הכלכלי, גורם כלכלי הוא באמת גורם מאוד משמעותי ביכולת של האישה להשתקם, לצאת ממעגל האלימות ולא לחזור אליו.
תמר שוורץ: כמעט חצי מהנשים שנמצאות במקלטים חוזרת לבן הזוג האלים, שזו התנהגות לא רציונלית, עקב התלות הכלכלית בו.
תמר שוורץ: מקודם אמרה אווה מדז'יבוז' שהיא לא עוסקת בפן הטיפולי, וזה לפתחו של משרד הרווחה, אלא בהעלאת מודעות ציבורית, שזה חשוב מאוד, כי טיפול וחקיקה הם לא האספקטים היחידים של כל היבט של תופעת האלימות.
תמר שוורץ: מאוד מאוד חשובה העלאת המודעות במיוחד לאלימות כלכלית שזו אלימות כל כך חמקמקה, כל כך נסתרת שלא במודעות הציבור, ועדיין אין חקיקה.
תמר שוורץ: אנחנו גם כתבנו הצעת חוק בנושא ואנחנו מאוד מקוות שבכנסת הזאת היא סוף סוף תעלה.
תמר שוורץ: הייתי שמחה אם הרשות הייתה לוקחת את הספור של העלאת מודעות לא רק לנושא של הטרדות מיניות שצוינו קודם – ושוב, אני לא מקלה ראש בשום דבר ממה שצוין, הכל סופר חשוב, אני רוצה להציע גם את הנושא שלאלימות כלכלית.
תמר שוורץ: סימנים, סימני אזהרה, איך אישה תבין שהיא בתוך מצב כזה כי רוב הנשים לא מגדירות את עצמן הציבור לא מגדיר את זה כאלימות אם אין סימנים פיזיים.
תמר שוורץ: אז את הנושא הזה הייתי רוצה להעלות על סדר היום של הרשות.
תמר שוורץ: תודה.
עודד פורר: אווה, דברים לפני שאני מסכם?
אווה מדז'יבוז': אני רק רוצה להתייחס שהשרה לשוויון חברתי מקדמת עכשיו את הצעת החוק בנושא של אלימות כלכלית.
עודד פורר: מאה אחוז.
עודד פורר: אנחנו מודים לרשות ולאווה על המצגת ועל הדברים.
עודד פורר: בהחלט אני שמח שסוף סוף הוועדה חזרה לפעילות אז אפשר להציג ולעקוב אחרי הנושאים האלה.
עודד פורר: אנחנו כן נבקש להתמקד קצת יותר עוד פעם בסעיף 6ג ולעשות פולו-אפ.
עודד פורר: מנהלת הוועדה תהיה אתכם בקשר ברגע שזה גם טיפה מתקדם כי צריך שהמשרדים יגיבו וצריך פה איזה שהוא תהליך.
עודד פורר: אני אשמח, ככל שנדע יותר ותשתפו יותר על התקדמות המאגר שהושק בינואר, זה בהחלט יכול להיות פלטפורמה, קודם כל לדברר אותו, שאנשים יכירו שהוא קיים.
אווה מדז'יבוז': הייתה השקה מאד שקטה אתה צודק.
עודד פורר: מאוד קשה לעשות השקה בתקופה הזאת של הקורונה, כרגע מה שלא קורונה לא מקבל חשיפה כמעט.
עודד פורר: אבל עדיין יש פה חשיבות מאד גדולה גם מול המנכ"לים השונים, גם מול השרים.
אווה מדז'יבוז': אני חושבת שגם מול הנשים שלפעמים מוצאות את עצמן כבר בבית והן יכולות למלא ואולי יש איזה שהוא סוג של תקווה.
עודד פורר: דיון מהיר של חברי הכנסת יובל סגלוביץ', סונדוס סאלח ואלי אבידר.
עודד פורר: ח"כ סגלוביץ' בבקשה.
יואב סגלוביץ': אני אעשה את זה בקצרה שיהיה מספיק זמן גם לאנשים וגם לארגונים שנמצאים כאן, אני אגיד כמה מילים קצרות.
יואב סגלוביץ': פערי השכר משפיעים על הכל ובסוף הם עוד ביטוי לפערים אחרים, עמוקים יותר.
יואב סגלוביץ': המיקוד של הדיון פה הוא לא באופן כללי, הוא דווקא על שירות המדינה וכל הגורמים שנסמכים על מדינת ישראל, מהסיבה הפשוטה שזה קטר שיכול להניע שינוי.
יואב סגלוביץ': מול הקטר שיכול להניע שינוי, אני לא רוצה להכביר מילים על הנתונים, יש עבודה שנעשתה בממ"מ וקיבלנו עוד מסמכים וחוות דעת גם מארגוני הנשים, אבל אני חושב שמה שחשוב פה בדיון הזה זה איך אנחנו ככנסת, איך אנחנו פה בוועדה ובוועדות נוספות נכנסים לפיקוח ובקרה אקטיבית על מנת שיתחיל שינוי.
יואב סגלוביץ': אני רוצה לציין שני דברים מרכזיים, ופה אולי גם אסיים.
יואב סגלוביץ': לפי מה שנקבע למעשה, נציבות שירות המדינה צריכה לדווח אחת לשנה לממשלה ולוועדת חוקה חוק ומשפט על ההתקדמות של הנושא הזה.
יואב סגלוביץ': הנתון המדהים הוא שמשנת 2014 לא נמסר הנתון הזה בכלל, ולא יכול להיות מצב שנציבות שירות המדינה כקטר מרכזי שיכול להוביל פה מסה גדולה, בייחוד היום שיש שינויים בשוק העבודה, הקורונה עשתה גם "דברים טובים", עבודה מהבית, הרבה מאוד דברים שיצרו קושי מאוד גדול לנשים להכנס בגלל מודלי תעסוקה קצת ארכאיים, אבל יש פה גם הזדמנויות.
יואב סגלוביץ': מ-2014 נציבות שירות המדינה לא נתנה דו"ח כזה.
יואב סגלוביץ': בודקים אחר כך מה היה לגבי הדו"ח המסכם האחרון על קידום ושוויון מגדרי, ב-2016, על נתוני 2015.
יואב סגלוביץ': כלומר כל הנושא הזה שלכאורה נמצא על סדר היום, ממש לא באמת על סדר היום.
יואב סגלוביץ': מה שאני חושב, מציע, מבקש בעקבות הדיון המהיר, שזה יהיה נושא שלנו פה בוועדה הזאת.
יואב סגלוביץ': הגיע לפה נציב שירות המדינה, נשמע בדיוק מה הולכים לעשות.
יואב סגלוביץ': יש משרדי ממשלה שבהם יש קושי יותר גדול ובאגים יותר גדולים.
יואב סגלוביץ': יש רשימה, הנתונים ידועים.
יואב סגלוביץ': צריך להביא את המנכ"לים של המשרדים ואולי גם את השרים ולהגיד 'או.
יואב סגלוביץ': קיי, אתם בעד הסיפור הזה – מצוין.
יואב סגלוביץ': מה אתם עושים בשנה הקרובה, מה אתם עושים בשנתיים הקרובות'.