GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רועי כהן: אני המנכ"ל של המכון החרדי למחקרי מדיניות, אני חושב שהסוגיה שנשוחח עליה היום היא במידה רבה רלוונטית לתכנית הכלכלית שהממשלה תביא בפני הכנסת.
רועי כהן: יש לנו שני רכיבים שהם רלוונטיים בצורה משמעותית.
רועי כהן: אחד זה תשתיות לצמיחה והדבר השני הוא הכשרות מקצועיות.
רועי כהן: אני קודם כל רוצה לתת כמה נקודות כלליות.
רועי כהן: מה זה בעצם סמינרים?
רועי כהן: סמינרים זה גוף ההכשרה שיש לנשים החרדיות.
רועי כהן: זה בעצם אקוויוולנטי ל-יג'-יד', הן עושות את זה בטווח הגיל הזה.
רועי כהן: סמינרים זה יג'-יד' של העולם החרדי.
רועי כהן: זה דבר ראשון.
רועי כהן: דבר שני, למה תעסוקת נשים במגזר החרדי משמעותית?
רועי כהן: היא משמעותית כי במידה רבה הנשים הן אלה שקובעות את רמת החיים ורמת ההשתכרות של משק הבית החרדי ולכן בוודאי שסוגיית נשים היא משמעותית בכל מצב, במגזר החרדי על אחת כמה וכמה.
רועי כהן: נקודה נוספת שיו"ר הוועדה דיבר על זה בפתיח, דיברת על שיעור התעסוקה של הנשים, הוא עלה משמעותית, כנ"ל של הנשים החרדיות, אבל בוודאי איכות התעסוקה עדיין נמוכה, בוודאי ובוודאי בעולם ההייטק.
רועי כהן: זה הפתיח שרציתי לתת.
רועי כהן: אנחנו רוצים להבין מה הרקע או מה הביא אותנו להקים את התכנית הזאת.
רועי כהן: קודם כל אנחנו מדברים על שילוב בין צורך אמיתי וחריף לכח אדם מיומן בתעשיות הייטק ובתעשיות הביטחוניות שזה מצד אחד, ומהצד השני כוח אדם איכותי ביותר במגזר החרדי שהוא לא מנוצל, ובעצם מאפשר לנו לייצר תכנית שגם המדינה, גם התעשייה וגם המגזר החרדי, כולם יכולים להרוויח.
רועי כהן: כמו שאנחנו רואים כאן, שלושת הדברים הללו הביאו את התעשייה, את האקדמיה, את המגזר החרדי והעולם הרבני והפילנתרופיה לחשוב - - - כשאנחנו מדברים על זה שיש הבנה שיש חוסר אמיתי יש לנו דו"ח של רשות החדשנות, נכתב על זה הרבה מאוד, יש לנו פוטנציאל לא ממומש משמעותי שיש לנו במגזר החרדי, אנחנו מדברים בתכנית הנוכחית על השכבה העליונה כמו שאנחנו מכירים, כל התפלגות גאוסית שיש על האוכלוסייה, 7% העליונות שמסוגלות, אגב, שאם הן היו חילוניות, הן היו מועסקות בכל תחומי החיים, בוודאי רופאות, מהנדסות או כל הדברים כמובן הכי משמעותיים שיש.
רועי כהן: כל הגורמים הללו באו יחד, קם פורום ההייטק, תיכף ד"ר גיורא ירון שעומד בראש פורום ההייטק ידבר על הצורך של התעשייה וידבר על התהליך שעברנו שם, אבל בסוף יש לנו כאן היקף מאוד רחב של אנשים מאוד חשובים מארגונים מאוד חשובים שישבו יחד על המדוכה וחשבו על התכנית שנקראת 'חרדים להייטק'.
רועי כהן: אני לא אדבר על הכל, אבל אדבר על העקרונות.
רועי כהן: פה אנחנו רוצים להבין מה הבסיס של ההכשרה.
רועי כהן: אנחנו מדברים על הכשרה שהיא מקבילה ברמה שלה לידע שנרכש במסלול תואר ראשון במדעי המחשב, והדבר החשוב ביותר ודווקא בגלל שהמעסיקים וחברות ההייטק היו שותפים לתכנית מהתחלה, אנחנו מדברים על הכשרה שהיא costume made, שהיא גם נעשתה בהתאם לצרכי השוק ולדרישות המעסיקים, והיא גם כוללת תוך כדי בתוכה, כבר imbedded, התנסות שהיא מעשית אינטנסיבית בשילוב התעשייה.
רועי כהן: זה דבר שהוא מאוד משמעותי.
רועי כהן: יש לנו את הרגל של התעשייה, בוודאי יש לנו את הרגל של העולם החרדי של המגזר החרדי.
רועי כהן: אנחנו מדברים על סגל הוראה שהוא סגל הוראה מאוד ברמה שהיא כמובן מאוד גבוהה, ואנחנו מדברים על הכשרה באמצעים מקוונים, לדוגמה MUX, MASSIVE OPEN ONLINE COURSES, בגדול יש לנו כאן
רועי כהן: פלטפורמה שהיא אינטרנטית שמאפשרת לנו להכניס לתוך הסמינרים את הידע הנרכש.
רועי כהן: אז מה אנחנו בעצם מבינים?
רועי כהן: שיש לנו איזו שהיא שעת כושר שגם המגזר החרדי, גם העולם הרבני, גם התעשייה מבינים שיש לנו כאן הזדמנות לבוא ולהכניס בנות איכותיות עם הכשרה ומיומנות גבוהה לתוך עולם התעסוקה ברמה הכי גבוהה.
רועי כהן: ושוב פה אני רוצה לציין, וד"ר גיורא ירון ידבר על זה בהמשך, אין כאן קיצורי דרך.
רועי כהן: בסוף אנחנו מדברים על בנות ברמה מאוד גבוהה עם הכשרה מאוד גבוהה.
רועי כהן: בואו נדבר רגע על מספרים.
רועי כהן: אז מה בעצם היעדים שלנו?
רועי כהן: בטווח הבינוני לשלוש שנים הקרובות אנחנו מדברים על 1,500 נשים, ואנחנו לא מדברים על כאלה שעשו קורס אחד ב- - -
עודד פורר: רועי, זה 1,500 נשים סך הכל בשלושת השנים או כל שנה 1,500 נשים?
רועי כהן: סך הכל בשלושת השנים הקרובות, כי אנחנו מדברים בעצם על הליך שהוא הדרגתי, של כניסה מדורגת לסמינרים עצמם, אז זה סך הכל.
רועי כהן: אבל בטווח הארוך, כלומר כשאנחנו מדברים על עוד עשר שנים מעכשיו, שללא שום ספק הממשלה עכשיו בונה את התכניות לזמן הקרוב, אנחנו מדברים על 1,300 נשים שזה בעצם הזרם, זה כל שנה.
רועי כהן: ושוב, כמובן אנחנו מדברים כאן על הרמה הגבוהה ביותר, עם מיומנות גבוהה, עם איכויות מאוד גבוהות ואני יכול להגיד לכם שמספר התכניות שיש בממשלה להכניס מהנדסים לשוק התעסוקה, בין אם זה להביא אותם מחו"ל או בין אם זה לעשות תכניות כאלה ואחרות שהממשלה עשתה אחרי צוק איתן לדוגמה, שנקראת 'הישגים להייטק', הממשלה משקיעה הרבה מאוד מאמץ וכסף כדי להכניס מהנדסים ברמה איכותית גבוהה ובצדק, ופה אנחנו מדברים על פול אדיר ועל כח אדם ענק שהוא לא מנוצל, שאנחנו יכולים לנצל אותו.
רועי כהן: אז דיברנו על תעסוקה וצמיחה, תשתיות צמיחה, זה ברור, עידוד תעסוקה, זה בהחלט נמצא בהלימה מושלמת.
רועי כהן: דבר אחרון שאומר לפני שנעבור לד"ר גיורא ירון, דיברתי על זה שכולם רוצים, זה נשמע מאוד הגיוני, אבל האם זה אפשרי.
רועי כהן: התשובה היא כן, ויש לנו גם הוכחת היתכנות.
רועי כהן: אנחנו במהלך השנתיים האחרונות עושים פיילוט שנקרא תכנית 'אדווה', יחד עם - - -ולוסוטי וסטארט אפ ניישן סנטרל, ופה בעצם אנחנו מדברים על זה שאנחנו עושים בפועל מה שאמרתי, אנחנו לוקחים את הבנות החרדיות בתוך הסמינרים, מבצעים להן הכשרה בשיתוף התעשייה, יחד כולם, ואנחנו בעצם מבינים שהדבר הזה עובד.
רועי כהן: ואחר כך, אחרי שידבר ד"ר גיורא ירון ופרופ' מנדלוביץ' אם תרצו, אני אספר לכם על רבקי שהיא תלמידה מצטיינת ואיכותית בצורה בלתי רגילה שכבר התעשייה מאוד רוצה להעסיק אותה במסגרת ה-Boot camp, שכבר נעשה עכשיו עם התעשייה.
רועי כהן: נתתי את ה-Over view עצמו, אנחנו מבינים שיש לנו כאן הזדמנות, יש לנו כאן שעת כושר, יש כאן משמעות אדירה שהמומנטום שצברנו והניסיון שצברנו עד עכשיו יתממש בשנת הלימודים הקרובה ועל כן הזמן שהדיון הזה מתקיים הוא זמן מבחינתנו שהוא זמן קריטי, ואני מאוד מודה ליו"ר הוועדה מקרב לב על זה שהוא זימן את הדיון.
רועי כהן: אני מעביר את השרביט בשמחה לד"ר גיורא ירון שידבר על צרכי התעשייה.
עודד פורר: ד"ר ירון, תציג את עצמך לפרוטוקול בבקשה.
גיורא ירון: תודה.
גיורא ירון: אפשר להקרין את השקף אבל לא חייבים, אני הולך בעיקר לדבר.
גיורא ירון: אז קודם כל תודה על ההזדמנות פעם אחת, אני חושב שיו"ר הוועדה השכיל להציג את הבעיה.
גיורא ירון: אנחנו באיזה שהוא dead lock.
גיורא ירון: אני סביב הנושא הזה עסוק מסביב לשעון, 18 חודשים עם 63 פגישות.
גיורא ירון: 63 פגישות סביב הנושא, רובן עם האוצר ולכולן האוצר הוזמן.
גיורא ירון: כך שאין פה שום אינפורמציה שלא נחשפה לאוצר או שהאוצר לא היה חלק ממנה, ואני הולך לקחת אתכם דרך מה שעשינו.
גיורא ירון: הפועל היוצא של העבודה של ה-18 חודשים מסוכם במסמך שנשלח לכם בן 73 עמודים, אני מבין שיש אותו לחברי הוועדה, יש אותו גם לאחרים, עם מכתבי תמיכה.
גיורא ירון: מכתבי תמיכה שמחולקים לשלוש קטיגוריות אבל בואו קודם כל ניכנס אחד-אחד.
גיורא ירון: קודם כל מבחינת הרקע האישי שלי, אני איש הייטק, הייתי יו"ר אוניברסיטת תל אביב כך שאני מכיר את האקדמיה.
גיורא ירון: אני בוועדה מייעץ לשר הביטחון על הפרש הטכנולוגי, הייתי שותף לכיפת ברזל, כך שאני למעשה בכל שנות חיי מקפיד על שלוש רגליים.
גיורא ירון: אקדמיה, בטחון והייטק.
גיורא ירון: רוב זמני מוקדש בהייטק ואם השמיים לא היו סגורים אז הייתי אומר ש-50% מזמני אני בסיליקון ואלי ו-50% מזמני אני נמצא כאן בארץ.
גיורא ירון: זה הרקע שלי, מי שרוצה יש לוועדה גם את הלינקד-אין שלי, עם כל החברות שהקמתי, מכרתי, הצליחו, חלק פחות הצליחו, הקמתי את - - - במגדל העמק, בקיצור אני מה שנקרא מה-old guard של תעשיית ההייטק בארץ.
גיורא ירון: אני רוצה להפריך איזו שהיא אגדה אורבנית לגבי ההייטק בארץ.
גיורא ירון: לא חסר כח אדם.
גיורא ירון: נא לרשום.
גיורא ירון: ד"ר גיורא ירון אמר 'לא חסר כח אדם'.
גיורא ירון: בהודו נוספים כל שנה מיליון איש שגמרו תואר ראשון.
גיורא ירון: זה לא הבעיה שלנו.
גיורא ירון: הבעיה שלנו זה ראש הפירמידה, האנשים היותר חכמים, הארכיטקטים, אלה שבאמת מכירים את ההארד-קור של הטכנולוגיה.
גיורא ירון: אז בואו נמחק בכלל מהטרמינולוגיה את כל קורסי העבודה האלה של שלושה חודשים, ארבעה חודשים, יש להם מקום אבל זה לא הייטק.
גיורא ירון: יש מקום להעסיק חרדיות בדברים האלה, אבל זה לא הייטק.
גיורא ירון: אז בואו לא נבלבל בין כל המושגים האלה.
גיורא ירון: אני היום בעוונותיי הרבים גם בבורד של אמדוקס, יו"ר הוועדה הטכנולוגית, ובעוונותיי הרבים אני מושקע גם בתשע חברות שלכולן יש רגל בסיליקון ואלי.
גיורא ירון: זה לגבי הצרכים.
גיורא ירון: קודם כל היה צריך להדגיש את האוכלוסיות האלה.
גיורא ירון: הייטק וחרדים לצערי עד היום זה לא שני דברים שהלכו יחד.
גיורא ירון: זימנתי אלי הביתה את זקני הכפר, מוולדמן ממלנוקס, נמרוד מנכ"ל התעשייה האווירית, קובי ריכטר מ- - -, הרשימה ארוכה, ואמרתי לחרדים 'תזמינו אתם את מי שאתם רוצים'.
גיורא ירון: אני לא בית כשר.
גיורא ירון: שכחתי לציין עוד דבר, אני יליד קיבוץ ובעוונותיי הרבים אפילו בר מצווה לא הייתה לי.
גיורא ירון: אני נמצא פה pure בגלל נושא חסר כח אדם איכותי בהייטק.
עודד פורר: לא מאוחר לנושא של בר המצווה.
עודד פורר: אם תצטרך סיוע אני מכיר כמה חברים בכנסת שאולי ידעו לסייע לך בעניין...
גיורא ירון: אוקיי.
גיורא ירון: אבל מאז שחברתי לחברים החרדים אני כבר במקום קצת אחר.
גיורא ירון: האמת היא שגם התנועה הקיבוצית קצת זזה עם השנים.
גיורא ירון: אז מה עשינו?
גיורא ירון: עשינו כינוס גדול בגוגל שאליו זימנו את כל המעסיקים הגדולים במשק, בהייטק.
גיורא ירון: גוגל, - - -ג'ונסון, אינטל, מלנוקס, ג'ונסון אנד ג'ונסון, you name it.
גיורא ירון: אפשר לספק לכם את הרשימה.
גיורא ירון: האמת היא שמי שיש לו את המסמך הזה, המשתתפים מופיעים ברשימה עצמה.
גיורא ירון: אז אין סיבה למנות את זה.
גיורא ירון: דבר אחד היה ברור, שבפורום של 35 איש אי אפשר לעשות עבודה.
גיורא ירון: אז מינינו שתי תתי ועדות.
גיורא ירון: אחת, בראשה עמד פרופ' מנדלוביץ', פרופ' מוכר באוניברסיטת תל אביב, יש לו גם זכויות בהייטק עצמו, הוא מכר כמה חברות, כלומר גם הוא עם מה שנקרא 'רגל פה רגל שם'.
גיורא ירון: אבל הרגל הכבדה שלו באוניברסיטת תל אביב.
גיורא ירון: יחד איתו היה פרופ' טייטלבאום מבר אילן, בא מעולם הפיזיקה, היה רקטור של בר אילן.
גיורא ירון: הם ראיינו ראיונות עומק את בכירי התעשייה.
גיורא ירון: כלומר אם מישהו חושב שמשיחה עם אייל ולדמן ניתן ללמוד מהם הצרכים הטכניים של מלנוקס, טועה.
גיורא ירון: מי שחושב שניתן לדבר עם תא"ל א' מ-8200 ולדעת מה הצרכים של 8200, טועה.
גיורא ירון: צריך לדבר עם הסרן, הרב סרן, אלה שהידיים שלהם נמצאות על ה- - - תת הוועדה ועבדכם הנאמן עשו עבודת עומק, וזה ממש יורד לשפות תכנות, לפרטי פרטים, דוד יתן את התכנית ב-high level, מי שירצה לצלול יהיה מוזמן לצלול.
גיורא ירון: אבל זה חלק מהבעיה.
גיורא ירון: החלק השני של הבעיה זה לא - - - היינו צריכים לוודא שהרבנים איתנו.
גיורא ירון: שכחתי לציין פרט אחד, שנתתי את הסכמתי, אמרתי 'אני עובד בשביל הרבנים.
גיורא ירון: אם אין רבנים אני לא במשחק'.
גיורא ירון: כשהייתי יו"ר אוניברסיטת תל אביב פנו אלינו לעשות כיתות בהפרדה, אמרנו no way, אנחנו מוסד ליברלי, לא יקום ולא יהיה.
גיורא ירון: ידידי פרץ לביא נשיא הטכניון אמר 'בואו נעשה ניסוי'.
גיורא ירון: עשו ניסוי, שכחו את הרבנים.
גיורא ירון: עשו כיתות בהפרדה.
גיורא ירון: אתם יודעים כמה תלמידות הגיעו.
גיורא ירון: אפס.
גיורא ירון: כלומר האוצר יכול לשים 7,000 שקל ליום, לדקה, לשניה, או 7 מיליארד שקל לתכנית, אם אין תמיכה של רבנים, אין תכנית.
גיורא ירון: למה?
גיורא ירון: ככה.
גיורא ירון: בקיצור, במקביל לוועדה של הסילבוס ביקשנו ממר ישראל תיק שנמצא פה איתנו, שחי את עולם הסמינרים וכן בא מהעולם החרדי, 'ישראל אתה חייב לעבוד עם הרבנים, אני רוצה שהם יבינו את התכנית, יעברו דף-דף ויאשרו את זה'.
גיורא ירון: אם אתם חושבים שלהוציא מכתב תמיכה מהרבנים זה הליכה בפארק, אני מודיע לכם, זה לא היה הליכה בפארק.
גיורא ירון: הם למדו את זה, שאלו שאלות, מינו מישהו שילווה את התכנית, לא פשוט.
גיורא ירון: אבל לזכותו של ישראל, הוא הוציא מהם חתימה על נייר כמו שהוצאנו מאחרים.
גיורא ירון: ברגע שהיה לנו את זה, ולא לשכוח – האוצר מלווה אותנו כל הדרך, הלכנו ליו"ר ות"ת הגב' יפה זילברשץ שאני מכיר אותה עוד מתקופת האוניברסיטה, ואמרנו לה 'זו התכנית, מה את מציעה לנו לעשות'.
גיורא ירון: אמרה 'תבואו בקשר עם אחד משני המוסדות האקדמיים שמאוד מתאימים לזה.
גיורא ירון: אחד האוניברסיטה הפתוחה והשני זה מכון לב'.
גיורא ירון: דיברנו עם האוניברסיטה הפתוחה, לא הגענו למקום שאנחנו יכולים להפגיש בינם לבין הרבנים, דיברנו עם מכון לב, והקליק היה - - - אני חייב לציין למען הגילוי הנאות שאני עשיתי את הדוקטורט באוניברסיטה העברית זאב לב עוד היה בחיים, היה אחד מהפרופסורים בתחום האופטיקה, הטובים שקמו למדינת ישראל, ומכון לב קם בדמותו ובצלמו.
גיורא ירון: מכון מאוד מאוד איכותי ומי שפגשתי מתוכו רק הרשים אותי, אני חייב לומר.
גיורא ירון: בקיצור, ההצעה שלנו היא ללכת עם מכון לב שיתכלל את האירוע ויבטיח מצויינות אקדמית.
גיורא ירון: אני רוצה, יו"ר הוועדה, שתבין.
גיורא ירון: יש פה איזה דיסוננס כל הזמן.
גיורא ירון: הרבנים מאוד חרדים כל הזמן לחייהן של הנערות שתקחנה את הקורסים.
גיורא ירון: ללמוד פיזיקה, מתמטיקה, תכנות, אני אדגיש בעיקר תכנות, קצת מהדברים האחרים, זה מטורף.
גיורא ירון: אין יום ואין לילה.
גיורא ירון: בחורות צעירות, חלקן מתחתנות, יש להן את האירועים שלהן, לא פשוט.
גיורא ירון: אבל ישראל הצליח בתבונתו הרבה לאזן בין המצוינות האקדמית לדרישות של חיי הקהילה.
גיורא ירון: אגב, האגדה האורבנית שיש סתירה בין להיות בהייטק או להיות בעולם החרדי, זו אגדה אורבנית.
גיורא ירון: אין שום סתירה.
גיורא ירון: אם הם רוצים לקיים את החיים החרדים שלהם, תבוא עליהם הברכה.
גיורא ירון: זה לא נמצא בסתירה למה שאנחנו מנסים לעשות.
גיורא ירון: בקיצור, לקחנו את ההנחיות של יפה, חזרנו לתעשייה וביקשנו מכתבי תמיכה פורמליים.
גיורא ירון: כבוד יו"ר הוועדה, יש לכם העתקים של מכתבי התמיכה.
עודד פורר: קיבלנו.
גיורא ירון: יש לכם.
גיורא ירון: יופי.
גיורא ירון: את של הרבנים ביקשתי להוציא כי הם ביקשו שזה לא יהיה בפאבליק דומיין.
גיורא ירון: וכאן אני מסיים.
גיורא ירון: שם המשחק הוא ידע.
גיורא ירון: תעודה, אני רוצה להגיד משהו על תעודה.
גיורא ירון: אמא שלי מאוד גאה בזה שיש לי תעודה, BA מאסטר דוקטורט בהצטיינות, פנטסטי.
גיורא ירון: אבל לא זו הדרך שבה התעשייה עובדת.
גיורא ירון: בתעשייה תעודה מאפשרת לך לעבור את כח האדם, 'אה, יש לו תעודה מהטכניון, או.
גיורא ירון: קיי, ניקח אותו.
גיורא ירון: אוניברסיטת תל אביב ניקח' וכולי.
גיורא ירון: היעד הוא להגיע לוועדת הקבלה.
גיורא ירון: בוועדת הקבלה יושבים חבר'ה טכניים, הם יורידו כל מועמד לברכיים למצב של משהו שהוא לא מבין בו, והאתגר הוא לראות איך הוא מתמודד איתו.
גיורא ירון: כלומר זה ידע, ידע וידע.
גיורא ירון: התעודה חשובה, אני לא מזלזל.
גיורא ירון: מה אפשר לעשות?
גיורא ירון: יש לרבנים בעיה עם המוסדות האקדמיים.
גיורא ירון: לבסוף משפט סיום.
גיורא ירון: אחד מגאוני העם היהודי שבמקרה קוראים לו אינשטיין אמר 'שתמשיך לנסות חזור ונסה את מה שעשית, אין שום סיבה שתצפה לתוצאה אחרת'.
גיורא ירון: אנחנו העולם החילוני ואני בעולם החילוני, אתם רואים מאחורי תמונה של פינוי החרמון במלחמת יום כיפור.
גיורא ירון: אנחנו לא מבינים או 73 שנה מנסים לדחוף את העולם החרדי לעולם שלנו.
גיורא ירון: הם לא יידחפו.
גיורא ירון: זה לא עבד 73 שנים וזה לא יעבוד גם עוד 73 שנים.
גיורא ירון: הדרך שאנחנו מציעים עם מכון לב, אחרי שהשקעתי בזה 18 חודשים, אין סוף שעות, להערכתי הדרך היחידה לגרום לזה לקרות.
גיורא ירון: תודה רבה.
גיורא ירון: אני מעביר את הכדור לפרופ' מנדלוביץ'.
עודד פורר: לפני פרופ' מנדלוביץ' חברת הכנסת תהלה פרידמן.
משה פרידמן: אני רוצה לשאול כמה דברים, כי אני מרגישה שכאילו אנחנו מדברים קצת מסביב לעניין עצמו.
משה פרידמן: נראה לי שיש קונצנזוס ברור בין כולנו שכניסה של נשים חרדיות לעולם ההייטק זה דבר מבורך, חשוב, משימה לאומית, הכל טוב.
משה פרידמן: יש היום ארבע תכניות שכבר קיימות, שהאוצר תיקצב, שעובדות עם האוניברסיטה הפתוחה, שהן נהדרות, שהכל מצוין.
משה פרידמן: יש פה דיון פנים-חרדי וזה לא נכון שרבנים זה מקשה אחת וכולם לא מאשרים, הרב מקרלין נותן גב חזק מאוד, בנות רבנים חשובות לומדות היום, כאילו בסוף if it's not broken don’t fix it.
משה פרידמן: אני רוצה רק לומר, אדוני היו"ר, השאלה של הכנסה לתוך סמינרים, צריך לבדוק סטנדרטים אקדמיים, מי מנהל, איך זה לא עוד פעם הולך, בסמינרים יש כל מיני עניינים של מי מתקבל, על סמך מה מתקבל, לפעמים בריא יותר לקהילה ואני אומרת את זה אחרי הרבה שיחות עם נשים חרדיות, ואני לא מוכנה לדיכוטומיה הזאת שכאילו מי שלא חרדי לא מבין בעולם החרדי.
משה פרידמן: העולם החרדי מורכב, ולפעמים בריא יותר טוב יותר לנשים עצמן שהדבר לא נמצא בשליטה קהילתית.
משה פרידמן: אני אומרת את זה בקודים, אבל נראה לי שאתה מבין יופי למה אני מתכוונת, והתחושה שלי שהאוצר עד היום עבד נכון עם הקפדה על סטנדרטים אקדמיים, העבודה יחד עם האוניברסיטה הפתוחה.
משה פרידמן: אני שבה ואומרת, if it's not broken don’t fix it.
משה פרידמן: כאילו, לא נכון לעשות - - -
עודד פורר: לא, if its working don’t fix it.
עודד פורר: if it's not working fix it.
משה פרידמן: נכון, אבל אני לא חושבת שזה broken.
משה פרידמן: אני חושבת שהיום צריך לראות האם הדבר הזה שהרבנים לא נתנו גיבוי, יש דה יורה ויש דה פקטו, לומדות בתכניות האלה בנות רבנים חשובות.
עודד פורר: בסדר, עוד פעם, אני ביקשתי לזמן את הדיון הזה, את לא היית בפתיחה.
עודד פורר: ביקשתי לזמן את הדיון הזה כי ישנה איזו שהיא תכנית שאומרים שהיא עובדת, וזה תקוע איפה שהוא.
עודד פורר: אז תיכף אנחנו נשמע גם את האוצר.
משה פרידמן: אני אשמח להבין איפה - - -
עודד פורר: בסך הכל אמרתי שניתן להם את האפשרות להציג את התכנית ואז נשמע את האוצר.
עודד פורר: פרופסור מנדלוביץ בבקשה.
דוד מנדלוביץ: השקף הוא קצת עמוס, לא אגזול הרבה מזמנכם.
דוד מנדלוביץ: אני אגיד מילה וחצי על עצמי.
דוד מנדלוביץ: מה שחברת הכנסת אמרה הוא פרומו מאוד חשוב למה שאני הולך להגיד לכם.
דוד מנדלוביץ: אני הייתי אמון על הצד של הגושפנקא של האיכות, אני חושב שיש בעיה, אני אסביר אותה עוד מעט.
דוד מנדלוביץ: אני פרופסור מלא באוניברסיטת תל אביב, סגן דיקן של הפקולטה להנדסה, חקרתי מחקרים רבים שיצאו מהם עד היום תשע חברות, את רובן מכרתי.
דוד מנדלוביץ: המכירה האחרונה שלי הייתה לחברת סמסונג, חברה גדולה שנמכרה בכסף רב, שאותה אני גם מנהל.
דוד מנדלוביץ: אני מעסיק הרבה מאוד נשים בחברה הזו, יש לי כמה מאות עובדים ו-34% מהם הן נשים, לצערי אף אחת מהן לא חרדית.
דוד מנדלוביץ: לכן אני רואה שיש בעיה, כי האחוז של החרדיות באוכלוסייה הוא כידוע דו ספרתי, למה בחברה שלי יש 0 אחוז, סימן שאלה.
דוד מנדלוביץ: כשדיברתי עם הקולגות שלי בחברות דומות כמו מלנוקס, גוגל, אינטל וכולי, המספרים יותר טובים אבל גם מאוד לא מרשימים.
דוד מנדלוביץ: הייתי גם מדען ראשי במשרד המדע שלוש שנים אז אני קצת מכיר את הגזרה הממשלתית ואני חושב שאפשר לעשות כל מיני דברים ביחד עם משרדי הממשלה, עם האוצר, ואני חושב שיש כאן הזדמנות.
דוד מנדלוביץ: אנחנו כפי שגיורא ירון סיפר, עשינו מחקר עומק כדי לראות מה התעשייה צריכה, ולמעשה לקחנו את המהנדס האידיאלי, הוא נמצא בחצי העליון של השקף.
דוד מנדלוביץ: נתתי את ה-pipe line, איך מכשירים היום מהנדס בכל אחת מהאוניברסיטאות והמכללות המובילות.
דוד מנדלוביץ: בואו נזכור שמכשירים היום 3,000 מהנדסים בשנה באוניברסיטאות, 5,000 במכללות, כלומר המספרים של 1,500, 1,300 הם מספרים אדירים, אינסופיים במושגים של מה שאנחנו יכולים לעשות להגדלה.
דוד מנדלוביץ: אנחנו רואים שבמהנדס רגיל איש הייטק, יש לימודי בסיס, יש לימודי ליבה ויש לימודי בחירה.
דוד מנדלוביץ: יש בסוף גם פרויקט גמר שנותן איזו שהיא רמה של התנסות.
דוד מנדלוביץ: כששאלנו את החברות הגדולות שגיורא הזכיר את שמותיהן, מה באמת - - -לכם, מה באמת אתם צריכים ומה הם אותם תפקידים שאתם חושבים שנשות הייטק חרדיות יוכלו להשתלב בקלות בסביבת העבודה שמתאימה להן.
דוד מנדלוביץ: הם ענו לי שלושה דברים: תכנות, תכנות ותכנות.
דוד מנדלוביץ: כלומר, מה שלקחתי על עצמי כמשימה זה לקחת את ה- pipe lineשל איש הייטק, ולמצות ממנו את מה שבאמת דחוף וצריך ומתאים לאשת ההייטק העתידית החרדית, ולקחתי מלימודי הבסיס את המתמטיקה ואת התכנות, לקחתי מלימודי הליבה את התכנות המתקדם ואת מדע הנתונים, לקחתי מקורסי הבחירה קורסים שהם ממש החמים ביותר שיש היום בשוק, deep learning, מדעי האינפורמציה, דאטה בייסים, ענן וכל הדברים האלה, ולקחתי את הפרויקט גמר והפכתי אותו מפרויקט גמר לפרויקט של התנסות בתעשיה, כלומר זה הרבה יותר מפרויקט, זה ממש לשבת בתעשיה, לעבוד בידיים, לעשות את הפרויקט ביחד עם אנשי התעשייה ולהגיע כבר כ-turnkey hi-tech person ולא מישהו שיודע רק את התיאוריה.
דוד מנדלוביץ: זה נמצא בחצי התחתון של השקף.
דוד מנדלוביץ: אני רוצה להגיד עוד דבר.
דוד מנדלוביץ: יש פלוסים בין החטיבות השונות, בין הבסיס לבין הליבה יש פלוס, בין הליבה לבין קורסי הקצה יש פלוס וכולי.
דוד מנדלוביץ: מהם אותם פלוסים?
דוד מנדלוביץ: מה שאתם רואים פה בתור תכנית, היא לא תכנית שהמצאנו במיוחד.
דוד מנדלוביץ: היא תכנית שעובדת מאוד יפה - - -
עודד פורר: מה משך התכנית?
עודד פורר: כמה זמן?
דוד מנדלוביץ: אני עכשיו נוגע בדיוק בעניין הזה.
דוד מנדלוביץ: היא תכנית שעובדת מאוד יפה, היא נקראת 'מדעים להייטק' או 'הייטק פלוס', תכנית שיישמנו באוניברסיטת תל אביב ביחד עם ות"ת ובברכת האוצר, היא תכנית שארכה הנומינלי הוא שנה וחצי, אורכה המעשי ברוב המקרים הוא שלוש שנים כי יש בה פלוס.
דוד מנדלוביץ: היא מלמדת את כל הדברים היפים האלה תוך כדי זה שהתלמיד לומד עוד דבר, למשל, הייטק וכלכלה, הייטק ומינהל עסקים, הייטק ומשפטים.
דוד מנדלוביץ: לכן היא גם נקראת 'הייטק פלוס'.
דוד מנדלוביץ: למה נבנתה התכנית הזאת?
דוד מנדלוביץ: היא נבנתה בעיקר כדי למשוך לעולם ההייטק אנשים שהלב שלהם נטה יותר לכיוונים של הפלוס, מה שזה לא יהיה, משפטים, היסטוריה או מינהל עסקים, אבל יש להם את הנתונים הבסיסיים להיות אנשי הייטק.
דוד מנדלוביץ: התכנית הזאת מאוד מצליחה, היא מכשירה היום 100 אנשים, שזה הקפאסיטי המירבי שלה, 100 אנשי הייטק בשנה, כולם מוצאים עבודות בחברות הטובות ביותר בשכר שהוא חלומי במושגים של בוגר צעיר.
דוד מנדלוביץ: לקחתי את התכנית הזאת ואמרתי 'הפלוס יהיה את אותם קורסים הנוספים שלומדים בסמינר שמעניין את הבנות בסמינר'.
דוד מנדלוביץ: זה יכול להיות לימודי דת, זה יכול להיות לימודי מוסר, זה יכול להיות כל דבר שיחליטו ראשי הסמינרים.
דוד מנדלוביץ: לכן טרחתי להוסיף גם את הפלוס הזה, כי משך התכנית הוא יותר משנה וחצי, גם כדי לאפשר לבנות להשלים את התכנית הזאת בהצלחה וגם כדי לאפשר להן - - -
משה פרידמן: הנשים מסיימות עם תעודה רשמית?
משה פרידמן: עם תעודה שאחר כך הן יכולות להכנס לכל מקום?
דוד מנדלוביץ: או.
דוד מנדלוביץ: קיי, אז זו התכנית, לגבי השאלה על התעודה אומר שהן מקבלות תעודה רשמית מהסמינר, הן מקבלות סטריפ או תרשים, תדפיס של כל הקורסים שנלקחו בפיקוח, בניהול של המוסד האקדמי, אי"ה זה יהיה מכון לב, יקחו את הצמד הזה, את הסטריפ של הציונים והאישור של מכון לב, הן יוכלו באופן עצמאי להמיר את זה לתעודה רשמית בהמשך הדרך - - -
משה פרידמן: למה לא עדיף לנו מקום שנותן להן תעודה רשמית, שכך גם אם אישה אחר כך, לא יודעת, יצאה לחופשת לידה, עזבה את העבודה, היא רוצה לחפש שוב עבודה, היא לא תלויה בחסדי המוסד, דבר שני, אני אשמח לשמוע האם בקרב הסמינרים שאתם עובדים איתם יש רק סמינרים אשכנזים או גם סמינרים ספרדים.
דוד מנדלוביץ: אני אתייחס לנקודה הראשונה.
דוד מנדלוביץ: עדיף לנו מאוד, אני מאוניברסיטת תל אביב, הלוואי והיינו יכולים להכניס את הבנות האלה לכיתה שלנו באוניברסיטה, לתת להן את התעודה הרשמית שלנו, אני אישית הייתי מאושר כי אני חושב שזה הגשמה של חזון התכנית הזאת.
דוד מנדלוביץ: דא עקא, זה כנראה לא יקרה וצריך להיות ריאליים, ויכול להיות שהחברים מהמכון החרדי יכולים להסביר את הסיבות העמוקות למה זה לא יקרה, יש חסמים אמתיים, ואני השתכנעתי, הלכתי להרבה ישיבות, נפגשתי בעצמי עם הרבה רבנים, השתכנעתי שזה לא יקרה וצריך לעבור את המסלול – אני מודה – קצת עקום, אבל כנראה הכרחי כדי שזה יקרה.
דוד מנדלוביץ: אני הבנתי שיש סמינר לא אשכנזי, נקרא לזה, בין החמישה, אבל על הנקודות האלה אני מעדיף שיתייחסו אנשים שמבינים יותר.
דוד מנדלוביץ: אני רק רציתי להציג את ה- - - האקדמי של התכנית הזאת, כל מה שאני אומר מקובל גם על נציג בר אילן, פרופ' חיים, שגם הוא היה שותף שלי ועשינו עבודה משותפת, אנחנו נותנים את מילתנו או את דעתנו המקצועית שהתכנית הזאת היא ברמה הגבוהה ביותר ואני אומר את זה הן כאיש אקדמיה והן כתעשיין שהייתי שמח לקלוט את הבנות האלה בשכר הולם.
עודד פורר: ד"ר גיורא ירון ביקשת להוסיף משהו, אם זה משהו קצר, כי אני רוצה לפתוח את הדיון.
עודד פורר: או שפשוט בהמשך הדיון אתן לך לדבר, או שזה משהו חשוב כרגע לפני שאנחנו מתחילים את הדיון.
גיורא ירון: יש לי רק הערה אחת.
גיורא ירון: כל הבנות שמוכנות ללכת לאקדמיה תבוא עליהן הברכה, כל אלה שהולכות לתכניות שהגברת ציינה תבוא עליהן הברכה.
גיורא ירון: אנחנו מדברים על אוכלוסייה גדולה שלא הולכות לא לאקדמיה ולא למקומות שהגברת דיברה.
גיורא ירון: זה קהל היעד שעליו אנחנו מדברים ומתוכן אנחנו יודעים להוציא - - -
משה פרידמן: הגברת שואלת למה אי אפשר שתהיה תעודה מוכרת.
משה פרידמן: שהן לא תלויות בסמינר.
משה פרידמן: וגם קוראים לי תהלה פרידמן.
עודד פורר: ח"כ תהלה פרידמן.
עודד פורר: וח"כ מיכל וונש.
מיכל וונש: אם אני יכולה לחדד את השאלה של תהלה, כי בעיני היא לב הנושא פה, מה יאפשר לבנות האלה את המוביליות החברתית המקסימלית, ובזה אני מתחברת גם לשאלה שהעלתה תהלה, בנוגע כמובן ללמה לא לאפשר להן לא רק ל- - - את הצעד הבא.
עודד פורר: זה הדיון כבר.
עודד פורר: אנחנו נכנסים לתוך הדיון ואני רוצה לשמוע את האמירה של האוצר, והוא יוכל להתייחס תוך כדי לנושאים האלה.
מיכל וונש: אני מתנצלת, אני פשוט בוועדות מקבילות.
עודד פורר: לחברות כנסת וחברי כנסת יש זכות בוועדות הכנסת והיא להתפרץ.
עודד פורר: אנחנו עובדים קשה, נבחרים לכנסת כדי שנוכל להתפרץ בוועדות.
עודד פורר: בבקשה, עידו סופר ממשרד האוצר.
עידו סופר: תודה יו"ר הוועדה, אני רכז צוות תעשיה מסחר והשכלה גבוהה באגף תקציבים באוצר.
עידו סופר: קודם כל אנחנו מברכים על הדיון ואנחנו מסכימים בהחלט על המטרה, יש חשיבות גבוהה מאוד להעלאת רמת ההכשרה ושילוב נשים ובפרט נשים חרדיות, במשרות בשכר גבוה, בפרט משרות הפיתוח בהייטק ואנחנו שותפים מלאים למטרה.
עידו סופר: לעניין הדרך, ראשית אני מודה שלא מאה אחוז ברור לי למה אנחנו מדברים על תכנית מסוימת והתנגדות האוצר לגביה, אני מודה שאני לא מבין את זה עד הסוף.
עודד פורר: אז אני אסביר לך מה שהסברתי גם בהתחלה.
עודד פורר: הנושא פורסם בתקשורת, צף למעלה.
עודד פורר: מרגע שהוא צף למעלה אנחנו רוצים לדון בו וכמובן אם יש עוד הרבה תכניות ואם לאוצר יש תכניות נוספות אני אשמח לשים אותן פה על השולחן.
עודד פורר: שתקועות, אני מתכוון.
עודד פורר: מה שעובד- עובד.
עידו סופר: אז עוד שניה נדבר על.
עידו סופר: קודם כל יש מגוון תכניות, חלקן כבר פועלות, שעוסקות בכך, הסתכלתי על רשימת הנוכחים בזום, יש לפחות שתיים שאני מכיר שנמצאות כאן, אנחנו ממליצים ליו"ר ולוועדה לקיים דיון רחב יותר ולשמוע גם אותן.
עידו סופר: לגבי התכנית הפרטנית, קיימנו אין-ספור ישיבות, אין-ספור שיחות עם כלל הגורמים שאגב אנחנו מעריכים מאוד את פועלם, כל מי שדיבר כאן ועסק גם בתכנית הזאת, אלה באמת אנשים משכמם ומעלה, ואני אומר את זה עם אפס ציניות.
עידו סופר: יחד עם זאת יש בה לטעמנו קשיים מהותיים.