GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתנאל אשרי: מה שנכנס לבסיס התקציב לא יוצא אלא אם כן עושים שינויים קריטיים.
תמר זנדברג: אז מה המשמעות של החמש שנים, אם כך?
נתנאל אשרי: יכולים גם להגיד 10 שנים לצורך העניין.
נתנאל אשרי: ברגע שמשהו נכנס לבסיס התקציב, אלא אם כן משרד הרווחה עושה שינוי קרדינלי בסדרי העדיפויות שלו, סוגר מסגרות ועושה שינויים עמוקים, ה-50 מיליון שקל האלה - - -
עודד פורר: אני אסביר לך את זה שתביני.
עודד פורר: בהסכם הקואליציוני, בהקמת הממשלה שקמה עכשיו, הדבר היחיד שהתחייבו עליו כל הסיעות שייכנס לבסיס התקציב הוא התקציב של האגף התורני.
עודד פורר: זה היה משהו שהחרדים עליו אגב לא מוכנים עכשיו ללכת לשום מהלך, אלא אם כן יעבור תקציב, כי עד עכשיו 2/3 מהתקציב שלהם היה בבסיס התקציב, ו-1/3 תמיד היה על שינוייו, בתוספות שמגיעות מעת לעת.
עודד פורר: המשמעות של בסיס תקציב, זה אני אומר דווקא להגנתו, ברגע שיהיו 50 מיליון שקל בבסיס התקציב, זה אומר שיהיו 50 מיליון שקל.
עודד פורר: כדי שתבינו למה מתעקשים על בסיס תקציב - - -
נתנאל אשרי: רק לדייק את המינוחים, ב-2020 כידוע אנחנו בתקציב המשכי, למעשה אין חוק תקציב מאושר ולכן התוספות שניתנו למשרד הרווחה השנה, ה-20 מיליון ₪ האלה, יש לציין, הם לא תוספת תקציבית.
עודד פורר: אבל יש כאן אמירה של הרפרנט התקציבי של משרד האוצר שאומר כי ככל שיגיע תקציב מאושר ל-2020, ה-50 האלה ייספרו בבסיס התקציב ויהיו 50 בבסיס התקציב ב-2021.
עודד פורר: אגב, זו אמירה חשובה קדימה.
עודד פורר: אמירה רעה אחורה, אבל אמירה חשובה קדימה.
תהלה פרידמן: זו ממש בשורה.
תמר זנדברג: כלומר בתזכיר שעוד לא פורסם יש את ה-50 האלה בבסיס התקציב?
נתנאל אשרי: כרגע אין עדיין תזכיר לחוק התקציב.
תמר זנדברג: בסדר, אבל הוא בעבודה.
נתנאל אשרי: מבחינתנו גם בעבודה מול משרד הרווחה, ה-50 האלה צריכים להכנס.
עודד פורר: אני מהמר על תקציב 2020, אבל זה הימור שלא אעשה אותו פה בוועדה לפרוטוקול.
תמר זנדברג: אני אצטרף להימור שלך.
נתנאל אשרי: יש שאלות?
תמר זנדברג: רק להבין, כרגע אין בעיה, זאת אומרת מה שאתה אומר לנו זה שאותם 50 מיליון החל מ-2020 שבעצם התזכיר עוד לא עבר, וחמש שנים קדימה ולמעשה זה בבסיס תקציב ועד בכלל.
תמר זנדברג: כלומר, אנחנו צריכים לעבוד על תוספת מהשנה הבאה.
עודד פורר: צריך להבין, זו תוספת לתוספת.
עודד פורר: זה לא אומר שהתכנית הזאת 'פוף' ונעלמת.
עודד פורר: היא מעתה ואילך, 50 מיליון שקל.
יוראי להב-הרצנו: אלה חדשות טובות.
תמר זנדברג: מאוד משמעותי.
עודד פורר: מר רוזנבאום ביקשת להוסיף.
אליעזר רוזנבאום: אני מבקש להשלים כמה דברים.
אליעזר רוזנבאום: לגבי מחלקי משפחה דיברתי, לגבי הנושא של הצימוד האלקטרוני, סיימנו את הפיילוטים ואת בחינת המערכת שהייתה זמינה, אנחנו עובדים על מכרז כדי לפרסם אותו, אנחנו נפרסם רק כשתקציב 2020 ו-2021 יהיה סגור כי עם תקציב המשכי אנחנו מוגבלים.
אליעזר רוזנבאום: לא מאפשרים היום להוציא מכרזים, כי עם תקציב המשכי הוא בעייתי.
אליעזר רוזנבאום: אבל גם כאן יש לנו דרישות תקציביות בנושא.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו במשא ומתן עם הרפרנטים שלנו אני מקווה שהדברים יסוכמו ונוכל להוציא אותם לפועל.
אליעזר רוזנבאום: דבר נוסף שהוא חלק מהתכנית זה לתגבר את תחנות המשטרה הרלוונטיות ב-30 חוקרים רב תרבותיים, בעיקר בנושא של השפה, גם מגזר לא יהודי וגם המגזרים האחרים.
אליעזר רוזנבאום: גם לזה יש תג מחיר, אנחנו אמורים בעבודה משותפת שעשינו ועושים עם משרד הרווחה, להציב קציני משטרה במרכזי הגנה, יתחיל בפיילוט ולאחר מכן נרחיב את זה.
אליעזר רוזנבאום: ממשק טכנולוגי לחיבור מוקד המשטרה 100 לבין המוקד של הרווחה ועיבוי מערך החקירות המשטרתי ב-84 חוקרים כדי לעמוד בצורה טובה יותר בהיבט של החקירות.
אליעזר רוזנבאום: הבעיה אצלנו היא שזה לא רק התקציב, כי אנחנו צריכים לקבל אישור מהאוצר לקבל שיאי כוח אדם, לא תמיד זה מתאפשר.
אליעזר רוזנבאום: כלומר, כשאנחנו מתרגמים את מה שפרטתי זה אומר גם תקציב וגם שיאים, אני מקווה שאנחנו נצליח לסכם את ה- - -
עודד פורר: כן, אבל אני בטוח שבתוך כח האדם במשרד אפשר להחליט ולתעדף שהנושא הזה הוא נושא מספיק חשוב בשביל לקחת מיחידות אחרות למשל, ולהגיד 'פחות נשקיע ביחידה הזאת, נשקיע יותר ב- - -'
אליעזר רוזנבאום: יש לנו שר חדש עם מדיניות שהוא בימים אלה מגבש אותה ואנחנו בהחלט - - -
תמר זנדברג: הפיילוט האלקטרוני הסתיים?
אליעזר רוזנבאום: סיימנו את הפיילוט, יש פערים טכנולוגיים.
תמר זנדברג: יש לו תוצאות?
אליעזר רוזנבאום: יש תוצאות.
אליעזר רוזנבאום: יש פערים - - -
תמר זנדברג: הן פורסמו?
אליעזר רוזנבאום: עיקר הבעיה היא כשנכסים עם המערכת, עם הצמיד הזה למקומות שאין בהם את הקליטה והשידור של ה-GPS, זה איזה שהוא פער שנצטרך להשלים אותו - - -
תמר זנדברג: יש על זה דו"ח?
קטי קטרין שטרית: לא צריך ל- - - כי גם פה יש בעיה.
קטי קטרין שטרית: אתה נכנס למנהרה או לחניון.
אליעזר רוזנבאום: המכרז, המענים של המתמודדים יציעו לנו מערכות יותר מתקדמות ויותר טובות.
תמר זנדברג: רגע, הפיילוט הסתיים, יש דו"ח תוצאות.
אליעזר רוזנבאום: וודאי שיש דו"ח.
אליעזר רוזנבאום: אפשר.
עודד פורר: אני חושב שזה יהיה נושא מצוין לדיון הוועדה.
עודד פורר: אם זה על הפיילוט, עזבי, נעשה על זה דיון.
עודד פורר: יציגו בפנינו את התוצאות.
אליעזר רוזנבאום: בשירות בתי הסוהר יש לנו גם כמה פעולות שאנחנו מתכננים, גם רפרנטים של קצינים במחוזות, גם הנושא של להקים עוד מחלקה טיפולית בבית הסוהר שרון ולהרחיב - - הטיפוליות, שם המשאבים פחותים יותר, בסך הכל מדובר על סכומים של 7 מיליוני שקלים חד פעמי ועוד כ-4 מיליון ₪ שוטף.
אליעזר רוזנבאום: אבל יש כמה דברים לשאלתך ששאלת במהלך הקורונה, אנחנו כרגע בעבודת מטה על כמה דברים.
אליעזר רוזנבאום: ראשית, יש עוד דבר אחד שחלק מחברי הכנסת בטוח מודעים אליו, יש פער, זה נמצא בתהליך תיקון חקיקה, העברת מידע בין המשרדים.
אליעזר רוזנבאום: שנים כבר, ח"כ עאידה תומא סלימאן מכירה את הסוגיה הזאת.
אליעזר רוזנבאום: חוק זכויות החולה לא מאפשר העברת מידע בין משרד הבריאות למשרד הרווחה והמשטרה, הנושא הזה, אני יכול להגיד שהוא כבר לקראת סיום.
אליעזר רוזנבאום: אני מקווה.
עאידה תומא סלימאן: אתם כבר עובדים על זה שלוש שנים.
עאידה תומא סלימאן: משרד הבריאות ומשרד המשפטים.
אליעזר רוזנבאום: משרד המשפטים מוביל את זה, אני מקווה שמשרד הרווחה לא יערים קשיים בשבועיים הקרובים, כדי שנוכל לגמור את הניסוחים.
אליעזר רוזנבאום: דבר שני, הנושא של מערכת ממוחשבת להעברת מידע בין שירות בתי הסוהר, משרד הרווחה והמשטרה לגבי אסירי אלמ"ב שמשתחררים, ולגבי עצורים עד תום הליכים שמשתחררים, שהמידע הזה יהיה און-ליין ולא בדיליי, זו גם מערכת שאנחנו כרגע עובדים עליה.
קטי קטרין שטרית: אתה מדבר על אסירים שהם עם אלימות משפחתית.
קטי קטרין שטרית: יש לי הצעת חוק.
קטי קטרין שטרית: ברח לי השם של השופטת שאמרה שאין להם שום אמצעי אכיפה כדי לבדוק האם אותו אסיר חוזר בחזרה לממש את מה שהוא אמר.
קטי קטרין שטרית: הרי הוא רצה לרצוח אותה.
קטי קטרין שטרית: לא הצליח, נעצר ל-X שנים, מסיים - - -
אליעזר רוזנבאום: אבל לפני שהוא משתחרר יש בשירות בתי הסוהר ועדה.
קטי קטרין שטרית: אסירים על רקע אונס, הטרדות מיניות וכולי, עליהם אתם מחילים הרבה מאוד הגבלות.
קטי קטרין שטרית: לגבי אסירים שניסו לרצוח ולא הצליחו, השבח לאל, הם לא הצליחו, אבל הם נעצרים.
קטי קטרין שטרית: משתחררים, הם יכולים לממש את זה.
עודד פורר: רגע, זו נקודה מעניינת.
קטי קטרין שטרית: במצעד הגאווה, שירה בנקי ז"ל, הרי הוא ניסה לרצוח פעם אחת, לא הצליח, נעצר ל-10 שנים, השתחרר וחזר מהמעצר היישר למצעד הגאווה ורצח אותה.
קטי קטרין שטרית: הצליח לרצוח אותה.
קטי קטרין שטרית: לצערנו הרב.
קטי קטרין שטרית: אם היו לו הגבלות - - -
עודד פורר: לא חלות עליו אותן - - -
קטי קטרין שטרית: אם היו לו הגבלות, את יודעת, אם היו לו הגבלות - - -
עאידה תומא סלימאן: אנחנו גם דנו בוועדת הרווחה.
עאידה תומא סלימאן: לפי החוק שב"ס אמור להודיע למשרד הרווחה וברווחה מורידים את זה ללשכה איפה שהאשה נמצאת, צריכים להודיע לאישה.
עאידה תומא סלימאן: יש בחוק, זה מסודר איך לעשות את זה.
עאידה תומא סלימאן: ואם היא עדיין מרגישה ואם יש סיכון מאוד גבוה היא יכולה גם להוציא צו הרחקה.
עאידה תומא סלימאן: אבל לצערנו - - -
קטי קטרין שטרית: לא, זו הצעת חוק שלי שהיא ממש בשלבים מתקדמים.
עודד פורר: אני רוצה לחזור לדיון שהוא יישום התכנית בעיקר בהיבט התקציבי.
אליעזר רוזנבאום: לכן המערכת הזאת תשפר את המצב כי בשב"ס - - -
עודד פורר: מר רוזנבאום, אין ספק שכל שקל שיושקע לטובת הנושאים, בין אם זה במערכת הזאת ובין אם זה במערכות אחרות, ישפר את המצב.
עודד פורר: הרצון שלנו רק שהשקלים האלה יגיעו.
אליעזר רוזנבאום: הדבר האחרון, כפי שהקמנו את היחידה שמטפלת בעברייני מין שמשתחררים מריצוי עונשם, אנחנו כרגע בעבודת מטה להקים יחידה שתטפל במשוחררי אלמ"ב מבחינת פיקוח ולכל מה שקשור.
עודד פורר: אני רוצה עוד התייחסות אחת של אורה מויצ"ו ואז אתן לחברי הכנסת.
קטי קטרין שטרית: כדאי שתהיה התייחסות לנפגעי עבירות מין.
אורה כורזים: קודם כל שלום לכולם.
אורה כורזים: תודה על ההזדמנות לדבר.
אורה כורזים: אני רוצה לציין שאצלנו מאז תקופת משבר הקורונה יש עליה חדה של מאות אחוזים בכל הנושא של נשים שפונות אלינו בנושא של אלימות במשפחה.
אורה כורזים: אנחנו ביום יום לא מטפלות רק ברצח שנשמע בתקשורת ועולה לכותרות, אלא אנחנו כל הזמן יודעות כולנו, כמו כל הקולגות שלי כאן, מודעות לזה שבכל זמן נתון ובכל רגע נתון וגם עכשיו כשאנחנו יושבים ומדברים בנושא של עוד שקל או פחות שקל, יש כאן מאות אלפי נשים וילדים שיושבים בבית שלהם תחת אלימות יום יומית ותחת פחד גדול מאוד.
אורה כורזים: אני רוצה לבקש שהנושא הזה לא יירד מסדר היום.
אורה כורזים: זו בעיה שאנחנו חייבים לדבר עליה כבעיה חברתית ולא כבעיה של נשים בלבד.
אורה כורזים: אחד הדברים שאני חייבת להגיד זה שאנחנו מטפלים בשוטף בשני מקלטים שהם מלאים עד אפס מקום, כאשר אנחנו לפני חודשיים וחצי הקמנו את המקלט השלישי יחד עם משרד הרווחה, ואנחנו יודעות שכל הנושא הזה מהיום החמישי להקמתו של המקלט, הוא מלא עד אפס מקום בנשים וילדים שכל הזמן יש שם קבלה ועזיבה של נשים, נשים שעברו את השבועיים, שבועיים של בעצם בחינה אם הן חולות קורונה או לא, מועברות למקלט קבוע ומיד מתקבלות משפחות חדשות.
אורה כורזים: אין לנו רגע דל ואין לנו רגע של מיטה פנויה במקלט הזה.
אורה כורזים: מה שאני רוצה לומר ולהוסיף לדיון הזה, זה שאנחנו מדברים על 50 מיליון שקלים בשנה לחמש שנים, תוכנית חומש.
אורה כורזים: אז קודם כל אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו חייבות וחייבים להיערך עם תכנית סדורה לחמש השנים.
אורה כורזים: יש את התוכנית הלאומית, צריך להתאים אותה למה שקורה היום.
אורה כורזים: היום מדובר באיזו שהיא קטסטרופה אחרת, יש פה עליה שצריך לקחת בחשבון.
אורה כורזים: אני חושבת שצריך להפריד בין שני הדברים.
אורה כורזים: 50 מיליון שקלים בשנה לטיפול באלימות במשפחה הוא תקציב דל לבעיה מאוד גדולה, ואנחנו חייבים להתייחס לזה במידה הזאת שאם אנחנו נשארים עם אותו תקציב של 50 מיליון שקלים הוא צריך להיות לאותה תכנית ייעודית שאנחנו מדברים עליה, אבל הטיפול השוטף באלימות צריך לקבל תקצוב אחר.
אורה כורזים: אנחנו לא נוכל להסתדר עם האלימות הגדולה הזאת, עם 50 מיליון שקלים בלבד בשנה ואנחנו באמת חייבים כולנו פה, כולל אנשי התקציב והאוצר, לתת לזה סדר עדיפות מאוד גדול, גם עכשיו כשאנחנו מדברים פה יש אנשים שנמצאים במקום מאוד רע מבחינת אלימות במשפחה.
אורה כורזים: יש הרבה מאוד ילדים שחשופים לאלימות, יש הרבה מאוד נשים שסובלות מזה ביום יום.
אורה כורזים: אני מבקשת שכל הנושא של תכנית שמדברת, אחד הדברים החשובים שהיא מדברת עליהם, זה הנושא של תכלול כל הרשויות.
אורה כורזים: שזה אחד הדברים הכי מרכזיים שחייבים לעשות כי מידע לא זורם בין רשויות בתי המשפט למשטרה למשרדי הרווחה, לבריאות, הדבר הזה חייב להיות עם אינפורמציה שזורמת באופן שוטף וקבוע בין כל הגופים האלה כדי לקבל את המידע המלא בכל זמן נתון, איפה נמצא מישהו שמוכר לרשויות כאדם אלים כזה או אחר.
אורה כורזים: אני רק רוצה לחזק את האמירות של שדולת הנשים בנושא הזה של היקף הגברים שנמצאים בתחום הזה, גברים מוכים לעומת נשים מוכות.
אורה כורזים: אנחנו יודעים שהמספרים הם מספרים אחרים לחלוטין ואני מבקשת באמת שההתייחסות תהיה בהתאם לפי המספרים שהם העובדות בשטח.
אורה כורזים: תודה רבה.
עודד פורר: חברי הכנסת, נציג האוצר צריך לצאת.
עודד פורר: אם יש שאלה לנציג האוצר בבקשה, ואחר כך נמשיך.
תמר זנדברג: לי יש שאלה.
תמר זנדברג: יכול להיות שכל הדיונים שאנחנו מקיימים הם לא, האם בהחלטת הממשלה נקבע שתקציב יהיה 250 מיליון שקלים בשנה האחרונה ו-50 בראשונה, כלומר 750 בסך הכל בעליה מדורגת?
נתנאל אשרי: לא, החלטת הממשלה התקציבית שהתקבלה דיברה על 20 מיליון שקל נוספים לבסיס.
נתנאל אשרי: החלטת ממשלה 4438 מינואר 2019.
תמר זנדברג: אני מקריאה כדי שיהיה לפרוטוקול, מתוך דו"ח של מרכז המידע והמחקר של הכנסת.
תמר זנדברג: "ועדת השרים למאבק באלימות שאימצה את - - תכנית זו לא קבעה היקף תקציבי" זה מה שאמרת, "על פי ההערכות שהוצגו לוועדת השרים על ידי משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים והמשרד לביטחון פנים התוספת התקציבית הנדרשת לתקציב הוא כרבע מיליון ₪ בשנה האחרונה כאשר הגידול בבסיס התקציב של התכנית ייעשה באופן מדורג על פני חמש שנים, תוספת של 50 מיליון ₪ לשנה לבסיס התקציב", המשמעות היא שהתקצוב הכולל בתכנית בשנים 2018-2022 היה אמור להסתכם ב-750 מיליון ₪?
תמר זנדברג: כלומר 50, אחר כך 100, אחר כך 150?
נתנאל אשרי: אני לא מכיר את זה.
נתנאל אשרי: אני מכיר את מה שהתקבל בהחלטת ממשלה.
תמר זנדברג: איריס ממשרד הרווחה, זה נכון?
איריס פלורנטין: אסביר את מה שכתוב שם.
איריס פלורנטין: הוועדה הבין משרדית שישבה והגישה תכנית מקצועית ותקציבית, הגישה תכנית מקצועית ל-250 מיליון שקלים.
איריס פלורנטין: 50 כל שנה, עד הגעה ל-250 מיליון.
תמר זנדברג: אז מאיפה ה - - -
איריס פלורנטין: אין לי מושג מאיפה זה.
איריס פלורנטין: אנחנו דיברנו על תכנית מלאה של 250 מיליון.
עודד פורר: שאלות לאוצר?
תהלה פרידמן: כן, אבל אני רוצה שהוא ישמע אותה.
תהלה פרידמן: לכן אני שואלת.
תהלה פרידמן: זה מה שזה עולה?
תמר זנדברג: מוכר לך המסמך הזה?
עאידה תומא סלימאן: אפשר להגיד משהו?
עודד פורר: כן בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: כמי שעקבה אחרי התכנית מרגע הגשת ההמלצות, פעם ראשונה הוגשו לוועדה הזו ההמלצות, מר רוזנבאום הגיש אותן לוועדה, חשף אותן פעם ראשונה, ועקבנו אחרי הכל.
עאידה תומא סלימאן: ההבנה הייתה שכל התכנית אמורה לעלות בסופו של דבר 250 מיליון שקל.
עאידה תומא סלימאן: כאשר המדינה אמרה 'נפרוש את זה על פני 5 שנים'.
עאידה תומא סלימאן: חלק מההוצאות הן הוצאות שיצטרכו לאגם אותן בגוף התקציב לאחר קבלתן.
עאידה תומא סלימאן: כלומר אם מקימים מרכז טיפולי לגברים אלימים, מ-50 מיליון שקיבלנו בשנה הראשונה, עלות הפעלתו לאחר מכן צריכה להכנס לגוף תקציב משרד הרווחה, ובשנה שאחריה יקבלו עוד 50 מיליון שקלים ליישם דברים אחרים.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהעלות הטוטאלית בסופו של דבר תגדיל את תקציב משרד הרווחה וגם הבט"פ, אבל כל שנה יצטרכו לתת כסף נוסף, 50 מיליון, דבר שלא קרה עד עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: כל השנים האוצר או הרווחה, ותפתרו את זה ביניכם, לא קיבלתם תוספת.
עודד פורר: השאלה לא צריכה להיות על 5 שנים, השאלה צריכה להיות כמה כסף צריך להשקיע כל שנה.
עודד פורר: כמה בשנה צריך להיות התקציב.
עודד פורר: האם הוא צריך להיות 50 מיליון שקל בשנה או 250 מיליון שקל בשנה, מצב אופטימלי.
עאידה תומא סלימאן: לא, בשנה זה היה אמור להיות 50 מיליון, אבל לא 50 מיליון שיתנו אותם לפרויקטים שהקימו שנה לפני ב-50 מיליון.
עודד פורר: אני מסתכל עוד פעם בסוף התכנית, ואני אומר, נניח שעכשיו מ-day one, יש לנו תכנית שנלחמת בנושא של אלימות במשפחה, כמה היא עולה לי כל שנה?
נתנאל אשרי: אבל התכנית הזאת שתוקצבה על ידי משרד הרווחה - - -
עודד פורר: משרד הרווחה טוען שזה עולה לו 50 מיליון.
תמר זנדברג: לא, הוא לא טוען שזה עולה לו.
תמר זנדברג: הוא טוען שזה מה שהוא קיבל, אז זה מה שהוא הכין.
עודד פורר: זה לא מה שאמרה איריס.
עודד פורר: איריס אמרה שהיא ביקשה 50 מיליון שקל.
איריס פלורנטין: זה לא מה שאמרתי.
איריס פלורנטין: אמרתי שביקשתי 50 מיליון שקלים כל שנה.
עודד פורר: שעלות התכנית היא 50 מיליון שקל בשנה.
עודד פורר: אז אתן לא מדברות - - -
איריס פלורנטין: אני מדברת מאוד ברור.
איריס פלורנטין: אני אגיד נורא ברור.
איריס פלורנטין: התכנית המקצועית והתקציבית הוגשה ב-250 מיליון.
איריס פלורנטין: אני אומרת את זה מאוד ברור.
איריס פלורנטין: והתקציב שהתקבל הוא התקבל במסגרת בקשות לתוספות תקציב של המשרד.
איריס פלורנטין: הפעם הראשונה שהתקציב הראשון שאושר בממשלה, לצד החלטת הממשלה שאושרה, היה ב-9.1.19, שהוחלט שזה 50 מיליון.
איריס פלורנטין: אנחנו ביקשנו בתכנית העבודה 250 מיליון.
עודד פורר: 250 מיליון לשנה.
עאידה תומא סלימאן: 250 מיליון לכל התכנית.
עאידה תומא סלימאן: עודד, לכל התכנית.
עודד פורר: ומה יקרה בסוף התכנית?
עודד פורר: ה-250 מיליון האלה ייעלמו?
עודד פורר: אין יותר כסף?
עודד פורר: אני מנסה להבין, כמה כסף צריך בשביל התכנית הזאת בבסיס?
איריס פלורנטין: ברור שזה בבסיס.
תמר זנדברג: אם זה בבסיס, אז זה 50 מיליון כל שנה גם ל-50 שנה.
תמר זנדברג: למה 250?
תמר זנדברג: זה מה שהוא אמר קודם לפני שנכנסת.
תמר זנדברג: הוא אמר ה-50 נכנס לבסיס התקציב כל שנה.
עאידה תומא סלימאן: לא נכון, הוא הוא לא נכנס.
עודד פורר: אני חייב להבין.
עודד פורר: אל תפרשו ל-5 שנים, אל תספרו לי זה, יש לך עכשיו פה קופה בלתי מוגבלת.
עודד פורר: כמה כסף את צריכה בכל שנה כדי לטפל בנושא הזה?
עודד פורר: בכל שנה, כמה כסף את צריכה?
נתנאל אשרי: 10 מיליארד.
עודד פורר: לא, בהתאם לתכנית.
עודד פורר: אנחנו לא - - -
איריס פלורנטין: בואו נפריד בין החלטת הממשלה שאושרה, לדרישה התקציבית לבין התקציב שבסוף אושר בבסיס.
איריס פלורנטין: בואו נפריד, אלה שני דיונים שונים.
איריס פלורנטין: מה שאושר בבסיס זה ה-50 מיליון.
איריס פלורנטין: אבל זה לא מה שביקשנו.
איריס פלורנטין: עכשיו אני חוזרת לדרישות.
איריס פלורנטין: כשבנינו את התוכן של החלטת הממשלה, בנינו שם מקצועית פעולות של 250 מיליון.
איריס פלורנטין: מי שלוקח את הטבלה הגדולה - - -
עודד פורר: שהן יתבצעו בכל שנה הפעולות האלה?
איריס פלורנטין: זה מתמשך.
איריס פלורנטין: אם אני עובדת בשנה הראשונה על 50 מיליון, בשנה השניה אני אעבוד תיאורטית על 100 מיליון.
איריס פלורנטין: מה שעשיתי בשנה הראשונה ממשיך, ואני מוסיפה עוד 50 מיליון בשנה השניה.
עודד פורר: וכעבור 5 שנים את תעבדי על 250 מיליון שקל בכל שנה.
עודד פורר: זה לא מה שהבינו במשרד האוצר.
עודד פורר: וזה גם לא מה שהם נתנו לכם.
עאידה תומא סלימאן: מה שנאמר ממרכז המידע והמחקר נכון.
עודד פורר: לפני שאתה יוצא אני מבקש שתשמע ממרכז המידע והמחקר, שהכין את המסמך לגבי התקציב.
תמר זנדברג: זה מסמך מה-24.11.19, שבפניי כרגע, אולי זה שורשר ממסמך קודם.
תמר זנדברג: לא משנה, אבל הפסקה הרלוונטית מדברת על שאלת ההדרגתיות לעומת הקביעות.
תמר זנדברג: כלומר, אנחנו כל הזמן, ואני מודה, כולנו, כל הזמן היה לנו בראש 250 מיליון על 5 שנים, כלומר 50, 50, 50, 50, 50 – 250.
תמר זנדברג: מה שאצלכם כתוב במסמך ומה שבעצם משתמע ממה שאיריס אומרת, שמדובר על תוספת של 50 בכל שנה, כלומר אחרי 5 שנים מגיעים ל-250.
אליעזר: 250 בבסיס אחרי 5 שנים.
תמר זנדברג: שנה ראשונה 50, שנה שניה 100, שנה שלישית 150 - - -
אליעזר: כן.
אליעזר: שוב, המסמך נכתב בתיאום עם איריס, בנובמבר קיבלנו את הנתונים ישירות מכם.
אליעזר: והבסיס בסוף יהיה 250 מיליון עד כמה שזכור לי.
אליעזר: כל שנה זה תוספת, תסכמי את התוספות 50 ועוד 150 - - -
עודד פורר: מתי יהיה לנו 250 בבסיס?
נתנאל אשרי: אני יודע רק להגיד את הדברים שכבר אמרתי, הדברים שאמרתי - - -
עודד פורר: יש פה לקונה מאוד מאוד גדולה.
יוראי להב-הרצנו: אפשר לעשות משהו לפנים משורת הדין ולהוסיף עוד 200 מיליון.
עודד פורר: יש פה פער עצום.
נתנאל אשרי: זה תלוי בסדרי העדיפויות של משרד - - -
תמר זנדברג: מה הקשר - - -
עודד פורר: חברי הכנסת תודה.
עודד פורר: חברת הכנסת עאידה סלימאן תודה.
עודד פורר: אני אומר דבר מאוד פשוט.
עודד פורר: יש פער ענק, לא פער קטן, פער ענק בין הצרכים כפי שמשתקפת ברמה המקצועית של החלטת הממשלה לטובת העניין הזה לבין איך שמשרד האוצר רואה את זה ותקצב את זה.
עודד פורר: אנחנו מדברים פה, תשמע, אני הגעתי לדיון הזה נקי לחלוטין.
עודד פורר: אני הגעתי לדיון הזה לשמוע אותה, לשמוע אותך, אגב, הבנתי כמוך בהתחלה, שמדובר ב-50 מיליון שקל בבסיס, ביחד זה 250 מיליון שקל.
עודד פורר: תיקח את הפרוטוקול שלפני 10 דקות, יגידו כולם 'יפה מאוד.
עודד פורר: ' מסתבר, את זה אני אגב חייב לומר משהו למשרד הרווחה.
עודד פורר: כנראה גם שזה המסר שמתקבל.
עודד פורר: לפי מה שאנחנו הבנו - - -
עודד פורר: אז לקח לנו שעה ו-5 דקות להוציא את המסר הנכון.
עודד פורר: אני מבקש שתעביר בבקשה לאגף התקציבים שא תה הולך אליו, שמסתבר שכל התכנית הזו שדובר בה רבות גם בוועדה הזו וגם בוועדת עבודה ורווחה מתוקצבת כרגע ב-20%.
אליעזר: לחדד מה שאמרתי רק, כשהכנו את המסמך גם אנחנו בעצמנו התקשינו בשאלה איך זה מתבצע 50 במצטבר או לא, אבל קיבלנו אקסל עם תכנית מפורטת ממשרד הרווחה, ששם רואים בפירוש איך זה מצטבר לאורך השנים.
אליעזר: האם זה אושר על ידי משרד האוצר, אני לא יודע להגיד.
אליעזר: אבל - - -
עודד פורר: תכנית האקסל הזאת, אני רוצה לדעת האם היא הונחה בפני השרים בעת קבלת החלטת הממשלה?
עודד פורר: זאת אומרת שאתם תקצבתם תכנית, שהממשלה אישרה תכנית שהיא שוות ערך ל-250 מיליון שקל בשנה.
עודד פורר: תקצבתם ב-20%.
נתנאל אשרי: אני אחזור על הדברים מהתחלה.
נתנאל אשרי: הממשלה לא אישרה תכנית של 250 מיליון שקל בשנה, הממשלה אישרה תכנית של 50 מיליון שקל בשנה.
נתנאל אשרי: וזו החלטת הממשלה התקציבית ש- - -
עאידה תומא סלימאן: לא, הממשלה אישרה - - -
עודד פורר: אין תקציב, אמרת, בהחלטת ממשלה.
נתנאל אשרי: לא, בהחלטת ממשלה מ-2019 - - -
עודד פורר: אני מדבר על החלטת הממשלה מ-2017, התכנית הלאומית למניעת אלימות במשפחה.
נתנאל אשרי: החלטת ממשלה עקרונית שמדברת על לאמץ את עקרונות ועיקרי תכנית הפעולה - - -
עודד פורר: למה 50 ולא 40?
נתנאל אשרי: אז אנחנו אומרים, במסגרת הבקשות שהוגשו אלינו משנה לשנה על ידי משרד הרווחה, אלה סכומים שהגענו אליהם.
נתנאל אשרי: זה גם מה שהגיעו אליו בהחלטת הממשלה משנה שעברה.
נתנאל אשרי: אני חושב שלמרות שעכשיו זה נראה כאילו יש פה המון כעס וכולי, כן הגענו לפה היום עם בשורות טובות גם לוועדה ולכולם, ואנחנו מתקדמים בכיוון הנכון בשיתוף פעולה מלא עם משרד הרווחה בעניין.
עודד פורר: נתנאל, אני אגיד לך מה הבשורה הטובה.
עודד פורר: הבשורה הטובה היא שממצב בו הייתם נותנים 5% ממה שנותנים בתכנית עכשיו נתתם 20%.
עודד פורר: זו בשורה טובה.
עודד פורר: אבל זה 20% עדיין מהתכנית שהונחה בפני השרים ב-2017, שאז אישרו את התכנית.
נתנאל אשרי: ולא אושרה באופן שעומד ב- - -נקבע מקור תקציבי וגם לא אושרה כלשונה, אלא לשון החלטת הממשלה הייתה - - -
תמר זנדברג: איך אמרת קודם?
תמר זנדברג: לא אושרה בבירוקרטיה.
תמר זנדברג: זה בירוקרטיה.
תמר זנדברג: התכנית הזאת באה להציל חיים של נשים.
תמר זנדברג: אנחנו מתעסקים פה עם חיי אדם.
עודד פורר: אני מבין לאן אנחנו צריכים להגיע בדיוני התקציב.
תמר זנדברג: כן, עכשיו אנחנו חוזרים ל'לפנים משורת הדין' שיעשו טובה למישהו.
עודד פורר: בוועדת הכספים יש פה מספיק חברות כנסת גם מהקואליציה וגם מהאופוזיציה, היעד שלנו הוא להגיע למצב שהתכנית הזאת גדלה לכיוון ה-250 מיליון - - -
נתנאל אשרי: אם אפשר להגיד רק לח"כ זנדברג שאנחנו שותפים מלאים עם משרד הרווחה במטרות של התכנית, בווקטור שהתכנית מסמנת, גם איריס, אני בטוח שתשמח להעיד על כך.
תמר זנדברג: אין על זה שום ויכוח, אבל כאמור היה כאן משהו שגדל אינקרמנטלית, - - - בשלב הראשון, החלטתם על דעת עצמכם שחיי אדם לא - - - ב-250 מיליון שקלים כמו שה- - -
עאידה תומא סלימאן: ברור לנו שאתם שותפים - - -
עודד פורר: ח"כ זנדברג תודה, ח"כ תומא סלימאן תודה.
עאידה תומא סלימאן: ההצהרה הזו 'ברור שאנחנו שותפים' תהפכו את זה לתקציב.
קטי קטרין שטרית: מעבר לצעקות, אפשר לקבל תכנית כביכול?
קטי קטרין שטרית: אתם יודעים לאיזה כיוון?
תמר זנדברג: היא קיימת.
קטי קטרין שטרית: לא, לאיזה כיוון הם דיברו על זה?
קטי קטרין שטרית: כי אני - - -
עודד פורר: הם דיברו על - - -
קטי קטרין שטרית: אני נמצאת בשש ועדות לצערי - - -
תמר זנדברג: הכל בסדר - - -
עודד פורר: קטי תודה, תמי תודה על העזרה.
עודד פורר: קטי שאלת שאלה, אני אענה.
קטי קטרין שטרית: רגע.
קטי קטרין שטרית: אני רוצה לחדד אותה.
קטי קטרין שטרית: ה-50 מיליון כרגע שנמצאים הם חלק מהתכנית של ה-250?
קטי קטרין שטרית: הבנתי.
יוראי להב-הרצנו: רק שאלה טכנית לאוצר.
עודד פורר: שאלה טכנית לאוצר לפני שאתה עוזב, ואז אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לאסתי אשל ממרכז השלטון המקומי לשמוע קצת מהשטח.
יוראי להב-הרצנו: נתנאל, בשנה הראשונה תקצבתם נגיד 50 מיליון, גייסתם כח אדם וכולי.
יוראי להב-הרצנו: בשנה השנייה אמורים להחיל את התכנית על תחומים חדשים.
יוראי להב-הרצנו: כלומר, אתה חייב את התקציב של שנה ראשונה, להמשיך לממן אותו גם בשנה השניה בנוסף לתוספת.
יוראי להב-הרצנו: כלומר, אם היית רק 50 כל שנה, זה אומר שבשנה הראשונה קובעים תכנית ולא מוסיפים אלא אם כן מרכיב מתבטל.
עודד פורר: אני יכול להגיד לך מה הוא יענה?
עודד פורר: שמשרד הרווחה יתעדף את ה- - -
יוראי להב-הרצנו: רגע, זה לא משנה אם זה תוספת או לא.
יוראי להב-הרצנו: אם זה תקציב פנימי זה צריך לגדול, אחרת אין אפשרות - - -
תמר זנדברג: אם בתכנית הסופית מיצו את ה-50 בשנה הראשונה, איפה התוספת בשנה השניה?
עודד פורר: עניתי במקומך נכון?
נתנאל אשרי: סוג של.
עודד פורר: אסתי אשל בבקשה.
אסתי אשל: אני ד"ר אסתי אשל, אני מייצגת את השלטון המקומי ב - - שירותי הרווחה בשלטון המקומי.
אסתי אשל: אני רוצה לדבר לגבי השטח.
אסתי אשל: אני הנציגה של כל מה שכולם אמרו לגבי הנושא של הטיפול באותה אוכלוסייה שבעצם באה לפתחנו, גברים נשים וילדים.
אסתי אשל: מה שאני רוצה להגיד, דובר על נושא של תקנים ולא תקני פעולה, מעבר לעניין הזה של תקנים, תקני פעולה, יש את העניין של היציבות של המקום.
אסתי אשל: אנחנו אף פעם לא יודעים איך זה ישתלב לנו, האם יישארו התקנים או לא יישארו התקציבים.
אסתי אשל: לכן הנושא של תקנים זה משהו שהוא חשוב, זה משהו שהוא בבסיס התקציב כפי שאמרו קודם, וחייבים לדאוג שזה יהיה, וכשעושים כתף אל כתף, שזה יהיה באותם סכומים ולא יגזרו קופונים מבחינת התשלומים, כי כשרצו להעביר, הסתבר שמה שמשולם היום זה לא תואם את התקנים שרוצים לתת.
אסתי אשל: אני רוצה להגיד שכשאתם מתייחסים לנושא של אלימות, זה לא רק עניין של מרכזים לאלימות.
אסתי אשל: יש גם את כל המערך הסוציאלי בתוך הרשויות המקומיות שגם הוא צריך עיבוי.
אסתי אשל: כשאנחנו מדברים על טיפול באישה מוכה או בגבר מכה או גבר מוכה, יש לנו גם את כל המשפחה מסביב.
אסתי אשל: וברגע שאשה נכנסת לטיפול אז כל המערך האחר של העובדים הסוציאליים סביבה, של עו"ס משפחה, של עו"ס - - סדרי דין, נכנסים לפעולה.
אסתי אשל: איפה התקצוב לגבי כוח האדם הזה?
אסתי אשל: כך כשמדברים על אלימות מדברים על מכלול ולכן צריך גם לעבות את השירותים האחרים.
אסתי אשל: אני רוצה להתייחס לנושא של טיפול בגברים.
אסתי אשל: כולם מדברים כל הזמן על נושא של טיפול בנשים.
אסתי אשל: אנחנו יודעים שמשפחה זו משפחה שלמעשה היא יחידה הדדית שיש בה כמה חלקים, אבא, אמא וילדים ולכל אחד יש את החלק שלו.
אסתי אשל: וכשאנחנו מדברים על הנושא של גברים מכים, צריך לטפל בהם, בגברים המכים.
אסתי אשל: גם בהם צריך לטפל משום שאם לא נטפל בהם ונטפל רק בנשים, אנחנו עדיין - - אותן לסכנה מאותו גבר מכה.
אסתי אשל: מצד שני נושא של פתרונות, אולי נהיה קצת יותר יצירתיים ונחשוב על נושא של פתרונות לגברים מכים ולחייב אותם בחוק להגיע לטיפול.
אסתי אשל: כי מה שקורה בתוך מעגל האלימות זה, כולנו יודעים שיש אלימות ואז מגיעים למשטרה ואז פותחים תיק, רבים ואז משלימים, יש ירח דבש ואז עוזבים את הכל כאילו הכל טוב.
אסתי אשל: ואנחנו רואים את זה על פי הנושא של הפניות מהמשטרה בנושא של אלימות וכמה נשארים בטיפול.
אסתי אשל: נשארים 1/3 בטיפול בקושי.
אסתי אשל: וזה אומר דרשני.
אסתי אשל: לכן אני חושבת שצריך להתייחס באופן מאוד רציני לנושא של טיפול בגברים שיחייב אותם, אם מגישים תלונה, אז בבקשה.