GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רבקה שקד: הם עשו קורסים של עתודה ניהולית לנשים.
רבקה שקד: כנראה שזה נותן את פריו.
צבי כהן: גם השנה יש תקציב הדרכה באופן כללי.
צבי כהן: בנוסף לזה שהעובדות משתתפות בכל פעילויות ההדרכה הרגילות, אנחנו מדברים על פעילות מיוחדת לצוות מעמד האישה.
צבי כהן: הנתח המוקצה לכך הוא נתח יותר מאשר שני אגפים גדולים גדולים במשרד.
צבי כהן: כל שנה כ-15% מכלל הנשים במשרד עוברות השתלמויות מיוחדות של צוות מעמד האישה.
יעל דיין: אנחנו מברכים על זה, כמובן.
יעל דיין: אני אומרת בהומור, ולא ברצינות, שזה קצת פיצוי על הנתונים הלא שמחים שהיו לנו בנושאי הטרדה מינית במשרד הביטחון.
יעל דיין: הדברים מתאזנים.
יעל דיין: אנחנו רוצים להגיע בשירות המדינה לאיזשהו מודל.
יעל דיין: זאת אומרת, מודל על סמך מעשים ולא על סמך כוונות.
יעל דיין: אנחנו רוצים להיות מסוגלים בסוף 2002 ובשנה שלאחריה לבוא ולהציג – ואשמח לתת לזה במה כאן – שבמשרד הזה והזה מה היה התקציב שהקדישו לנושא, זו היתה ההדרכה שהם קיימו, אלה הדברים שאפשר היה לעשות וכדומה.
יעל דיין: אם נגיע לזה – וזה לא משנה לי אם זה יהיה משרד הביטחון או משרד אחר – נוכל להפיץ את המודל הזה בלחץ פוליטי.
יעל דיין: זאת אומרת, לבוא לשרים ולהגיד: גברתי השרה, או אדוני השר, אצלך במשרד המצב הוא רחוק מאד מהמודל הזה שהתקיים במשרד כזה ואחר, או ביחידת סמך.
יעל דיין: הייתי רוצה להגיע לזה בתור מחשבה קדימה.
יעל דיין: נעבור עכשיו למשרד החוץ.
רבקה שקד: קודם כל, אני רוצה לבקש את סליחתו של משרד החוץ על כך שבנייר שנתנו לכם היתה טעות בעמוד 10.
רבקה שקד: על כן, הבאנו לפה דפי החלפה.
רבקה שקד: אני מבקשת סליחה.
רבקה שקד: היתה טעות שבאמת הראתה מצב קשה ולא מוצדק במשרד החוץ.
רבקה שקד: אני מתנצלת עוד פעם על כך.
רבקה שקד: הספקנו לתקן את המצגת הבוקר.
רבקה שקד: במשרד החוץ יש נתונים גם לגבי הדרג הדיפלומטי וגם לגבי הדרג המינהלי.
רבקה שקד: הדרג הדיפלומטי בעצמו מורכב משתי חטיבות.
רבקה שקד: יש שם את מה שנקרא החטיבה המדינית והחטיבה החוץ מינהלית.
רבקה שקד: למדנו משהו.
רבקה שקד: זה באמת מסובך.
רבקה שקד: על משרד החוץ את קיימת יותר מישיבה אחת מיוחדת והנושאים נדונו בהרחבה.
רבקה שקד: אני זוכרת שנסים בן-שטרית אמר שהדברים מתוקנים לאיטם בגלל שישנה עלייה בשיעורן של הנשים בהכשרה לתפקידים דיפלומטיים ולהכשרת צוערים/צוערות, דבר שלא היה בעבר.
רבקה שקד: לפי התמונה שאנחנו רואים כאן יש בדברים מסויימים קצת עלייה, והיא דווקא בעתודה.
רבקה שקד: אולי נסים בן-שטרית צודק בזה.
רבקה שקד: אבל לעומת זאת אנחנו רוצים ירידה בתפקידים היותר נמוכים.
רבקה שקד: אולי פה נסים טועה.
רבקה שקד: לכן, אני כבר לא יודעת מה לומר.
רבקה שקד: אבל בסך הכל התמונה היא תמונה לא רעה.
רבקה שקד: תלוי מה יהיה הלאה, מה יהיה בעוד שנה.
נסים בן-שטרית: אולי אגיד כמה מילים.
יעל דיין: תאמר גם מהו היחס לגבי הצוערים.
נסים בן-שטרית: קודם כל, היחס נכון להיום בין נשים לגברים בשירות המדיני הוא שפחות משליש, או יותר נוטה לרבע, הן נשים ופי שלוש פלוס הם גברים.
נסים בן-שטרית: זאת מהסיבה הפשוטה שבדור המדבר היו יותר גברים ופחות נשים.
יעל דיין: היה מדבר לא רע בשבילכם.
יעל דיין: מדבר, מדבר.
יעל דיין: אני מדברת על הגברים.
נסים בן-שטרית: עכשיו הפרחנו את השממה.
נסים בן-שטרית: במסגרת הפרחת השממה –
קריאה: גב' דיין, את יודעת מתי תצליחי בתפקיד שלך?
קריאה: כשיישב פה גבר ויצטרך לעשות את מה שאת עושה.
יעל דיין: ממש רצים מתנדבים הנה.
נסים בן-שטרית: על כל פנים, אנחנו מתחילים את הטיפול בנושא קידום הנשים בגיוס הצוערים.
נסים בן-שטרית: שם באמת צריך להתחיל את העניין.
נסים בן-שטרית: בגיוס הכולל יש נטייה של שליש ושני-שליש, כשהנטייה היא לטובת הגברים.
נסים בן-שטרית: 2/3 מהמועמדים שמגישים מועמדות הם גברים ושליש הן נשים.
נסים בן-שטרית: על המספר הזה אין לנו שליטה.
נסים בן-שטרית: המספר הזה הוא נתון אכסיומטי.
יעל דיין: האם זה בגלל שאין מועמדות?
נסים בן-שטרית: לא.
נסים בן-שטרית: אנחנו מפרסמים זאת לכל העולם.
יעל דיין: אני שואלת מה קורה בפועל?
יעל דיין: האם בפועל אין מועמדות, או שיש מועמדות?
נסים בן-שטרית: בפועל, בשלב הראשוני לגמרי שליש מהמועמדים הן נשים.
נסים בן-שטרית: וזה בשלב הראשוני, כשקו ההתחלה הוא אחיד לכולם.
נסים בן-שטרית: אבל כשאנחנו מגיעים כבר לשלבי המיון – ואני רוצה לתת כמה נתונים הנוגעים לשלוש השנים האחרונות – אנחנו מגיעים לשלבי המיון הסופיים כשלמשל בשנת 2000 141 גברים הצליחו לעבור את השלב הסופי ו-62 נשים הצליחו לעבור את השלב הסופי.
נסים בן-שטרית: אבל בגיוס הסופי שלנו, כשהחלטנו כבר על מי ללכת, לקחנו 14 גברים ו-7 נשים.
נסים בן-שטרית: כלומר, 50% מהם הן נשים.
נסים בן-שטרית: כלומר, במעבר של הבחינות היו רק 35% נשים שעברו את הבחינה ואנחנו החלטנו כתיקון לקחת 50% נשים, למרות שהן היו פחות טובות מהגברים.
נסים בן-שטרית: החלטנו לעשות להן איזה קידום מלאכותי, כדי לגייס יותר נשים.
נסים בן-שטרית: בשנת 2001, למרות שמתוך הנשים היו רק 29% שהצליחו בשלב הסופי, לקחנו 50% נשים ו-50% גברים.
יעל דיין: על איזה מספרים אנחנו מדברים?
נסים בן-שטרית: יש בסך הכל 19 צוערים.
נסים בן-שטרית: לקחנו 10 גברים ו-9 נשים.
יעל דיין: וזה קורס שנפתח כל שנה?
יעל דיין: וכמה זמן הוא נמשך?
נסים בן-שטרית: זה קורס שנפתח כל שנה.
נסים בן-שטרית: הקורס עצמו נמשך 4 חודשים.
נסים בן-שטרית: ההתמחות נמשכת בין שנתיים לשלוש, כשבתוך ההתמחות יש שנת חוץ לארץ ושם אנחנו בוחנים את האיש או את האישה בשטח.
נסים בן-שטרית: אחרי שנת בחינה אנחנו מחליטים אם הצוער/צוערת מתאימים למשרד החוץ וממשיכים להם את השירות באותה מדינה, או מפסיקים להם את השירות כתוצאה מאי-הצלחה.
יעל דיין: איזו נשירה יש?
נסים בן-שטרית: יש מעט מאד נשירה.
נסים בן-שטרית: לצערי, הנשירה היחידה שהיתה בשנת 2002 היתה של 2 נשים, שנשרו כתוצאה מזה שעבודת הדיפלומט לא התאימה לבני הזוג שלהן.
נסים בן-שטרית: אתם יודעים שהיום הקריירה היא קריירה זוגית וכל אחד מפתח את הקריירה שלו.
נסים בן-שטרית: זה לא מה שהיה פעם, שבן הזוג היה נוסע, ובדרך כלל זו היתה האישה שהיתה קמה ונוסעת עם הגבר מבלי לשאול שאלות.
נסים בן-שטרית: היום כל אחד שואל את השאלות.
נסים בן-שטרית: יש את השאלה מצד האישה ואת השאלה מצד הגבר.
נסים בן-שטרית: אנחנו מכבדים את שני הצדדים מהבחינה הזאת.
נסים בן-שטרית: שתי הנשים האלה עזבו כתוצאה מזה שהמסלול הדיפלומטי לא התאים לגברים במשפחה.
יעל דיין: ומה קורה לגבי המסלול שהוזכר כאן, המסלול החוץ-מינהלי?
נסים בן-שטרית: המסלול החוץ-מינהלי הוא בכלל אידיליה בהתגלמותה, כי במסלול החוץ-מינהלי יש יותר נשים מאשר גברים.
נסים בן-שטרית: יש 118 גברים ו-127 נשים במציאות של היום.
נסים בן-שטרית: אגיד לך גם מה עשינו כאן.
נסים בן-שטרית: אנחנו עשינו כאן קידום, שאני לא רוצה לקרוא לו מלאכותי, אבל בחרנו מקרב חטיבה מינהלית שיש אצלנו.
נסים בן-שטרית: זו חטיבה של מזכירות ודומיהן ומתוכן לקחנו את אלה שלמדו וקידמו עצמן מבחינת השכלה אקדמאית.
נסים בן-שטרית: לקחנו אותן והעברנו אותן לשירות החוץ המינהלי מבלי לעבור את קורס הצוערים שלנו.
נסים בן-שטרית: נתנו פה אפשרות בעיקר לנשים והתוצאה מדברת בעד עצמה.
נסים בן-שטרית: אמרתי שמדובר ב-127 נשים וב-118 גברים.
נסים בן-שטרית: וזה בעיקר מתוך כוונה לאכלס את החטיבה הזאת בעובדים.
נסים בן-שטרית: אני גם יכול להגיד שעשינו זאת גם לגברים, אבל בעיקר עשינו זאת לנשים.
נסים בן-שטרית: מתוך זה נוצרה התוצאה הזאת, שהיום היא בנטייה לטובת הנשים.
יעל דיין: האם יש מעבר מאחד לשני?
נסים בן-שטרית: יש מעבר מחטיבה לחטיבה, אבל מהחטיבה המינהלית לחטיבה החוץ-מינהלית הוא מעבר הרבה יותר גמיש מאשר המעבר מהחטיבה החוץ מינהלית לחטיבה המדינית.
נסים בן-שטרית: לחטיבה המדינית יש קושי גדול יותר לעבור, וזה נעצר בינתיים.
נסים בן-שטרית: ההחלטה שלנו מבחינת הכשרת כוח מבצעי צעיר למשרד החוץ היא רק דרך קורס הצוערים, בין אם זה חוץ מינהלי ובין אם זה מדיני.
נסים בן-שטרית: זו ההחלטה שלנו.
נסים בן-שטרית: אגב, התנאים שווים.
נסים בן-שטרית: המועמדים מחליטים לאן ללכת, לאיזו חטיבה ללכת.
נסים בן-שטרית: התנאים שלנו לגיוס צוערים הם שווים בכל דבר ועניין, בבחינות, בדרישות ההשכלה והעמידה בכל התנאים שמשרד החוץ מעמיד מול המועמדים.
יעל דיין: תציג שוב את השקף הקודם.
יעל דיין: תגיד לנו על איזה מספרים אנחנו מדברים כאן.
נסים בן-שטרית: בגדול, בחטיבה המדינית יש 372 גברים ו-101 נשים נכון להיום.
נסים בן-שטרית: זה תיקון.
נסים בן-שטרית: אני כבר מדבר על מחצית השנה הזאת.
נסים בן-שטרית: לגבי החטיבה החוץ מינהלית – מדובר ב-118 גברים וב-127 נשים.
נסים בן-שטרית: לגבי החטיבה המינהלית – הגיוס הוא גיוס כמו לכל שירות המדינה.
רבקה שקד: המצב בחטיבה המינהלית בדרגה 19, שזו דרגה בדרג הביניים, הוא שווה.
נסים בן-שטרית: כן, אבל בחטיבה המינהלית אין לנו דרגות גבוהות.
יעל דיין: אני מסתכלת ורואה את שלוש העמודות האחרונות.
יעל דיין: הן נטולות נשים.
רבקה שקד: יש שם 2 או 3 עובדים.
נסים בן-שטרית: נכון.
נסים בן-שטרית: אין לנו הרבה עובדים בסך הכל.
נסים בן-שטרית: משרד החוץ כולו בסך הכל כולל 900 עובדים.
יעל דיין: שוב פעם, 100% זה יכול להיות בן-אדם אחד בדרגות האלה.
נסים בן-שטרית: בדרגה הכי גבוהה, או בתפקיד הכי גבוה בארץ בשנת 2001 קידמנו אישה למעמד סמנכ"ל.
יעל דיין: שלא היתה קודם?
נסים בן-שטרית: שלא היתה קודם.
יעל דיין: לא היתה אישה שכיהנה כסמנכ"ל משרד החוץ?
נסים בן-שטרית: קולט אביטל היתה הסמנכ"לית האחרונה שהיתה אצלנו במשרד החוץ.
נסים בן-שטרית: מאז קולט אביטל לא היתה סמנכ"לית.
נסים בן-שטרית: בשנה שעברה קידמנו אישה למעמד סמנכ"לית.
נסים בן-שטרית: לגבי ראשי נציגויות – עד לפני 5-6 שנים היו בין 5 ל-6 נשים ראשי נציגויות.
נסים בן-שטרית: היום יש 12 נשים ראשי נציגויות ברמת שגרירים ועוד אישה אחת שמבחינתי היא שווה לרמת שגריר, כי היא בנציגות גדולה במעמד של ציר מדיני והיא מספר 2 לשגריר בקהיר.
נסים בן-שטרית: מבחינתנו היא מקבלת את כל התנאים שמקבילים למעמד של שגריר.
יעל דיין: כנראה שכל השאר בלטבייה, ריגה ואסטוניה.
יעל דיין: (בהומור)
נסים בן-שטרית: יש לנו בניו-זילנד, יש לנו במנילה, יש לנו בהונגריה, יש לנו בבלגרד ויש לנו גם בקייב.
נסים בן-שטרית: כמובן, יש לנו באיסטנבול.
רבקה שקד: אני רוצה לומר שבמשרד החוץ יש מודעות גבוהה לנושא הזה.
רבקה שקד: הם גם אוספים נתונים וגם בוחנים.
רבקה שקד: הממונה על מעמד האישה חברה בשתי ועדות המינויים.
רבקה שקד: גם העובדות שם יש להן הרבה מודעות לנושא והן לא מוותרות.
נסים בן-שטרית: העובדות שלנו לא מוותרות.
רבקה שקד: הן לא מוותרות.
רבקה שקד: נכון?
נסים בן-שטרית: אצלנו יש תהליך של ועדת מינויים.
נסים בן-שטרית: אין קידום אוטומטי בשום דבר, לא בשכר ולא בתפקיד.
נסים בן-שטרית: זה תהליך של ועדת מינויים, שבתוכו יושבת נציגת מעמד האישה.
נסים בן-שטרית: המנכ"ל טורח כמו שעון שווייצרי, להדגיש את הנושא של קידום הנשים לפני שמתחילים את כל תהליך המינויים.
נסים בן-שטרית: אני חושב שבתהליך המינויים בשנים האחרונות אנחנו רואים כיוון טוב.
נסים בן-שטרית: אני לא רוצה לחלק לעצמנו סופרלטיבים, אבל אנחנו רואים קידום טוב לנשים במשרד החוץ.
נסים בן-שטרית: אגב, מבחינתנו אין שום אבחנה בין אישה לגבר במשרד החוץ.
נסים בן-שטרית: הם מתגייסים כצוערים והם מתקדמים על-פי הכישורים שלהם בלבד.
נסים בן-שטרית: כך שמבחינת התפקיד אין שום אבחנה.
יעל דיין: אנחנו דנים בזה בהקשרים שונים.
יעל דיין: למשל, ישנו עניין הפנסיה של בנות הזוג של עובדים.
יעל דיין: כל משרד והבעיות שלו.
יעל דיין: מה שבמשרד החוץ בעייתי לנשים, באמת בגלל דפוסים חברתיים ולא בגלל משרד החוץ, הוא העניין של עבודת בן הזוג.
יעל דיין: בראש של כולם – ואין מה לעשות, אולי זה ישתנה יום אחד – אשת שגריר, אשת קונסול וכן הלאה, בדרך כלל יודעת במה מדובר.
יעל דיין: היא התחתנה עם מישהו ממשרד החוץ והיא ידעה שחלק מהעניין הוא שירות בחוץ לארץ, כשהיא לא יכולה לעבוד בכל דבר בחוץ.
יעל דיין: לכן, היתה נטייה של נשים רבות פשוט להקריב, או לוותר על המעמד האישי שלהן במובן של מקצוע.
יעל דיין: התעוררו בעיות גם לגבי השאלה באיזה מקצוע יכולה לעסוק אשת שגריר, או אשת דיפלומט ישראלי, כאשר היא נלווית לבעלה.
יעל דיין: יש כאן הגבלות.
נסים בן-שטרית: אולי אחדש קצת.
יעל דיין: יש דברים שהיא כן יכולה לעשות.
יעל דיין: אני אומרת שזו בעיה.
יעל דיין: מגיעות אלינו הרבה פניות אישיות של נשים שבעלן הוא בתפקיד.
יעל דיין: כשהאישה צריכה לעשות את המעבר – זה פחות קשה.
יעל דיין: לגברים זה יותר קשה.
יעל דיין: אני לא מצדיקה את זה.
יעל דיין: אני מציינת עובדה.
יעל דיין: גבר שהוא במקצוע מסויים ואשתו בוחרת מסלול ומתקדמת בו, הוא אחר-כך בעלה של השגרירה.
יעל דיין: יש לו בעיה, ולא אגיד אפילו נפשית, כי אני בטוחה שברמה הזאת הם מסתדרים עם זה.
יעל דיין: אבל יש לו בעיה של מקום עבודה ואפשרויות עבודה.
יעל דיין: אני לא יודעת איך אפשר להתגבר על זה, מלבד העובדה שככל שהאנשים צעירים יותר קל להם יותר והם מתארגנים עם זה.
נסים בן-שטרית: משרד החוץ עשה כמה מהלכים בשנים האחרונות לכיוון בני הזוג, כדי להקל עליהם את החיים.
נסים בן-שטרית: אנחנו מתלבטים כמו כל משרדי החוץ בעולם בנושא בני הזוג.
נסים בן-שטרית: זה דבר לא פשוט.
נסים בן-שטרית: אבל, ראשית, אנחנו חותמים על הסכמים עם מדינות, כדי לאפשר לבני הזוג לעבוד בכל עבודה שמתאימה להם מחוץ לכותלי השגרירות, דבר שלא היה בעבר, דבר שפעם היה אסור מבחינת נוהלי ביטחון.
נסים בן-שטרית: דבר שני – אנחנו מאפשרים אפילו לבן-בת זוג של ראש נציגות לעבוד בשגרירות אם הוא רוצה, או אם היא רוצה.
נסים בן-שטרית: פעם זה לא היה כך.
נסים בן-שטרית: אנחנו שומרים זכויות לכל בני הזוג שיוצאים מטעמנו לחוץ לארץ, כדי לשמור להם על הפנסיה.
נסים בן-שטרית: יתירה מזאת, אם הם חוזרים לארץ מגיל מסויים ולא מוצאים עבודה, אנחנו ממשיכים לשמור להם את הזכויות גם בארץ, כדי לתת להם אפשרות לפחות להתפרנס בכבוד בגיל פנסיה.
נסים בן-שטרית: אלה דברים שנעשו בשנים האחרונות.
נסים בן-שטרית: זה לא מספיק.
נסים בן-שטרית: המשפחות צודקות שבשנים מסויימות קשה להן לצאת.
נסים בן-שטרית: הם מאבדים פה קריירה, הם מאבדים התמקצעות.
נסים בן-שטרית: יש לנו בני זוג רופאים שאין להם מה לעשות בחוץ לארץ.
נסים בן-שטרית: מעבר לזה, הם גם לא יכולים להמשיך להתמקצע בתחום שלהם.
נסים בן-שטרית: נניח שהם עושים פסק זמן של 4 שנים.
נסים בן-שטרית: אחרי 4 שנים מקצוע הרפואה הוא שונה לחלוטין.
נסים בן-שטרית: אלה דברים שאנחנו מתלבטים בהם ביחד עם כל שירותי החוץ בעולם.
נסים בן-שטרית: מצאנו שמשרד החוץ הישראלי מטפל במשפחות שלו הרבה הרבה יותר טוב מהרבה משרדי חוץ מתקדמים בעולם.
נסים בן-שטרית: יש לנו במה להתגאות בעניין הזה.
נסים בן-שטרית: אבל אנחנו לא נעצר בדבר הזה.
נסים בן-שטרית: זה בטח יונח על שולחנך באיזשהו שלב.
יעל דיין: ראשית, אני שמחה לשמוע על המאמצים שנעשים.
יעל דיין: אני רוצה לציין שמשרד החוץ הוא בכל אופן איזשהו חלון ראווה של מדינת ישראל.
יעל דיין: אני מדברת על מה שהיה לפני עשר שנים, כשהמצב היה "על הפנים" מבחינת מספר השגרירות ומספר הנציגות הבכירות.
יעל דיין: בכל העולם חלה מהפכה כזאת שהיא מובנת מאליה, שהביאה כבוד לארצות השונות.
יעל דיין: וזה לא משנה, זה כולל ארצות מוסלמיות וארצות שמעמד האישה בכללו הוא לא כל-כך חזק בהן.
יעל דיין: בעשור האחרון הייתי נלווית לשרי חוץ בנסיעה שלהם לאו"ם, ששם פוגשים בערך 10 שרי חוץ ליום וגם בין הזמנים.
יעל דיין: זה פשוט מדהים איך ב-10 השנים האלה מספר שרות החוץ, ראשי ממשלה נשים, נשיאות נשים וכו', עלה בכל העולם.
יעל דיין: לפי דעתי, זה גם יצר את התחלתה של המהפכה אצלנו.
יעל דיין: זאת אומרת, זה נתן דחיפה לחלק מהמינויים לפחות.
יעל דיין: אנחנו עדיין בפיגור אחרי ארצות זרות.
נסים בן-שטרית: יש לנו איזו מיני מהפכה שאולי כדאי שאגיד אותה.
נסים בן-שטרית: למשל, יש לנו משפחה במשרד החוץ ששני בני הזוג בה התמנו במהלך תוך שנה לתפקידי שגריר, כל אחד במקום אחר.
נסים בן-שטרית: זו מיני מהפכה.
יעל דיין: הם צריכים שניהם לוותר על ה"להיות יחד".
נסים בן-שטרית: אבל שמנו אותם באיזור קרוב.
השופט אלון גילון: אני רוצה לשאול שאלה את נציג משרד החוץ.
השופט אלון גילון: אתה לא מדבר על מינויים פוליטיים של שגרירים.
השופט אלון גילון: נכון?
השופט אלון גילון: האם אתה יודע כמה מינויים פוליטיים של שגרירות יש?
נסים בן-שטרית: עליזה שנהר היתה מינוי פוליטי.
נסים בן-שטרית: אורה נמיר היתה מינוי פוליטי.
נסים בן-שטרית: תמר גולן היתה מינוי פוליטי.
נסים בן-שטרית: אורה נמיר ישבה 4 שנים בסין.
נסים בן-שטרית: יש בסך הכל 11 מינויים פוליטיים.
נסים בן-שטרית: אין לי שליטה על המינויים האלה.
יעל דיין: היתה רוחמה חרמון במיאמי.
השופט אלון גילון: סתם שאלתי כדי לקבל אינפורמציה.
נסים בן-שטרית: יהודית היבנר, למשל, היתה מהמפד"ל.
נסים בן-שטרית: היא היתה שגרירה באוסלו, בנורבגיה.
נסים בן-שטרית: היו נשים שהתמנו כמינויים פוליטיים.
נסים בן-שטרית: אבל לנו אין שליטה על זה.
השופט אלון גילון: אני יודע.
יעל דיין: זה לא משנה את המאזן.
יעל דיין: יש פה ושם.
השופט אלון גילון: לא, אלה שיקולים אחרים לגמרי.
יעל דיין: אלה שיקולים אחרים.
יעל דיין: גב' שקד, האם יש לכם התייחסות בנפרד למשרד המשפטים?
רבקה שקד: יש לי את הנהלת בתי המשפט ואת זה אני יכולה להראות עוד פעם בצורה ביקורתית, כי זה נראה מצויין, למעט העובדה שזה כולל רשמות.
יעל דיין: אני מנועה מלהתייחס למשרדים האלה.
רבקה שקד: יש לי את משרד התיירות, את הנהלת בתי המשפט, את אגף מס ההכנסה ואת הנהלת המכס.
יעל דיין: אני מבקשת לראות את בתי המשפט.
יעל דיין: כמובן, הכל נמצא בחוברת ותוכלו לראות את כל הנתונים.
רבקה שקד: נכון.
רבקה שקד: הכל נמצא בחוברת.
רבקה שקד: אנחנו רואים בעקומה עלייה יפה, שראינו אותה כבר לפני שנה.
רבקה שקד: זו עלייה יפה מ-1996 עד 2000.
רבקה שקד: גם השנה אנחנו רואים איזו עלייה קלה של אחוז.
רבקה שקד: אבל שוב, הנתונים האלה כוללים לא רק את עובדות המינהל, אלא גם את הרשמים שנמצאים בתקן של הנהלת בתי המשפט.
רבקה שקד: זה יוצר הטייה לטובה, כי הן הרשמות נמצאות בדרגות הכי בכירות.
רבקה שקד: בשנה הבאה, למשל, צפוייה לנו ירידה, כאשר תיקלטנה הקלדניות אל תוך המערכת.
רבקה שקד: זה דבר שעובדים עליו עכשיו.
רבקה שקד: אולי אשתמש בשקף הזה כדי לחדד משהו שאני רוצה לומר.
רבקה שקד: כדי שתהיה תמונה מאד ברורה צריכה להיעשות עבודת מטה בהיקף מאד נרחב, כי באמת צריך לקחת כל דבר כזה ולנתח אותו.
רבקה שקד: צריך לבודד, למשל, את הרשמים, שאנחנו יודעים שאין איתם בעיה.
רבקה שקד: צריך לבדוק רק את התפקידים המינהליים.
רבקה שקד: צריך לבדוק כמה משרות שהתפנו אויישו על-ידי נשים.
רבקה שקד: צריך לבדוק את כל הדברים האלה.
רבקה שקד: דרושה פה עבודת מטה ועיבוד נתונים בהיקף מאד נרחב.
רבקה שקד: אני לא בטוחה – ואגיד זאת בזהירות – שהאגף לקידום נשים יכול לעמוד במטלה הזאת, לאור המבנה שלו, האמצעים שלו והסמכויות שלו כפי שנמצאות בידיו.
רבקה שקד: צרפתי לכם גם נייר מטה שהכינונו ביחד עם הרשות לקידום מעמד האישה.
רבקה שקד: הצבענו על צעדים פרקטיים שצריכים להיעשות.
רבקה שקד: סימולטנית אנחנו יושבים גם עם דן אורנשטיין לעתים קרובות וגם היועץ המשפטי לממשלה מטעמיו שלו מקיים מעקב אחר העבודה הזאת.
רבקה שקד: זה ברור שצריך ללכת לעבודה, וזה חוץ מכל מה שעושים.
רבקה שקד: כל מה שעושים חייב להימשך.
רבקה שקד: חוץ מכל מה שעושים צריך ללכת לעבודה מאד נרחבת ברמת המשרדים, כשיורדים לדברים גם מבחינת נתונים וגם מבחינת עשייה.
רבקה שקד: לא דומה משרד למשרד.
רבקה שקד: אין תבנית אחת של משרד.
רבקה שקד: זה דבר שצריך להיות מוטמע בתוך כל המערכת של העבודה וקבלת ההחלטות הן ביחידות השונות בנציבות שירות המדינה והן בהנהלות המשרדים.
רבקה שקד: אני רוצה להגיד עוד כמה מילים, כי יושבות כאן הממונות על מעמד האישה במשרדים.
רבקה שקד: חלק גדול מהשינוי לפחות באווירה ולפחות בשיח במשרדים נזקף לזכותן של אותן ממונות על מעמד האישה במשרדים.
רבקה שקד: יש לנו קרוב ל-80 ממונות כאלה, והן נמצאות בכל משרד ובכל יחידת סמך.
רבקה שקד: הן עובדות בהנחייה, בפיקוח, בתמיכה ובבקרה שלנו.
רבקה שקד: נושא הממונות על מעמד האישה אף הוא נדון פה, ואת הקדשת שתי ישיבות מיוחדות לנושא זה במהלך השנים.
רבקה שקד: אני רואה במשרדים מסויימים תופעה חמורה.
רבקה שקד: התופעה היא שככל שהממונה עושה את תפקידה יותר ביעילות, ככל שהיא יותר מעורבת לא בלעשות קורסים נחמדים לנשים, או ביום אישה נחמד לנשים, אלא שהיא באמת מסוגלת לבוא להנהלת המשרד, לשים אצבע על משרה ולהגיד למה כאן לא מיניתם אישה כאשר יש מועמדות כאלה או אחרות, או שהיא מסוגלת לשאול את השאלה למה ירד ייצוג הנשים בפעילות מסויימת, או בהטבות מסויימות שפותחו במשרד – ממונות כאלה משלמות על כך במינוי שלהן ובתפקיד שלהן.
רבקה שקד: אני מוכרחה לומר שזה מאד מקומם אותי.
רבקה שקד: אני עושה מה שאני יכולה במסגרת הסמכויות שלי כדי להילחם בזה.
רבקה שקד: אבל אנחנו רואים את התהליך הזה.
רבקה שקד: וזה בנוסף לעובדה הפשוטה שהן עושות את התפקיד הזה כתפקיד נוסף, בנוסף לתפקידים בכירים שרבות מהן ממלאות, בלי תקציב ובלי תוספת סיכון.
יעל דיין: מאחר שאנחנו דנים בזה בנפרד לא נפתח עכשיו את הדיון בנושא הממונות עצמן.
רבקה שקד: מבלי לפתוח את הדיון אני רוצה לומר שהנהלת משרד שבאמת מחוייבת לנושא מעמד האישה, צריכה לעשות מה שהיא יכולה כדי לתמוך בעבודה של הממונה שלה ולתת לה את כל מה שמגיע לה.
יעל דיין: אבל הדרישה הזאת מהנהלת משרד לא יכולה לבוא בחבילה עם מה שעומד לפנינו.
יעל דיין: זאת אומרת, אם אני רואה שאין שגרירות ואני באה למשרד החוץ ואומרת: בואו נתחיל בצוערות, תגיד לי איך קרה שאין שגרירות וכדומה – אני לא יכולה להגיד לו בהזדמנות זו: למה הנהלת המשרד לא נותנת תקציב לפעילות של הממונה?
יעל דיין: בואו נפריד בין הדברים.
יעל דיין: אנחנו מקבלים היום דיווח על המשרדים עצמם.
יעל דיין: לפי מה שאת אומרת, העניין של הממונות לא רק שהוא חמור מאד, אלא הוא ראוי באמת לדחיפה בפני עצמה.
יעל דיין: אני לא הייתי רוצה לשלב נושא זה בנושא שבו אנחנו דנים.
יעל דיין: יש לנו עוד נתון על בתי המשפט.
יעל דיין: יש תביעה ויש שפיטה.
יעל דיין: מה לגבי שופטות?
רבקה שקד: הנושא של שופטות לא שייך.
רבקה שקד: לגבי משרד המשפטים עצמו – לא הבאנו לכאן את הנתונים, אבל זה יהיה בדו"ח שיישלח אליכם בעוד שבועיים, בחוברת הגדולה.
רבקה שקד: אבל במשרד המשפטים כבר ראינו לפני שנה שאין בעיה של ייצוג הולם לנשים.
יעל דיין: אני רוצה לומר על כך מילה.
יעל דיין: כשאומרים שאין בעיה גם נוצר BACKLASH ואנחנו גם צריכים לבחון למה אין בעיה.
יעל דיין: הנושא עלה לאחרונה כשהיתה "מלחמת העולם" בין הפרקליטות במחוז תל-אביב.
יעל דיין: אז עלה כל העניין שיש יותר מדי נשים.
יעל דיין: היתה תביעה, שהועברה לבית הדין לעבודה, על עודף נשים ועל כך שיש צורך בהעדפה מתקנת לגברים.
רבקה שקד: זה לא מה שהנתונים שלנו מראים.
יעל דיין: אני מדברת על המשמעות.
יעל דיין: הנתונים הם ברורים.
יעל דיין: יש מספר שעובר את ה-50% ולפעמים את ה-60% בתביעה.
יעל דיין: קראתי את הדברים של אביגדור פלדמן.
יעל דיין: צריך שיהיה לנו ברור שיש נקודה שבה אנחנו צריכים לבחון את הדברים לא כדי להקטין את המספר.
יעל דיין: המספר הוא נהדר והמספר העולה בין השופטות הוא גם כן נהדר.
יעל דיין: אנחנו צריכים שזה יהיה אצלנו על השולחן לניתוח קודם כל בגלל השכר.
יעל דיין: מדוע אין יותר גברים בפרקליטות?
יעל דיין: זה לא שהגברים לא מוכשרים.
יעל דיין: מדוע הם לא הולכים לפרקליטות?
יעל דיין: בגלל התנאים שם.
יעל דיין: ככל שרבות הנשים שם אזי גם רמת השכר מבוטאת בזה.
יעל דיין: הגברים הולכים לשוק הפרטי.
יעל דיין: מדוע הם מעדיפים את השוק הפרטי?
יעל דיין: לא טוב בפרקליטות?
יעל דיין: זה לא די חשוב?
יעל דיין: זה לא מסלול טוב?
קריאה: היום מתדבקים הרבה עורכי דין על דלתות המשרדים, כדי להתקבל לעבודה, כי יש הצפה.
קריאה: אלה תנאי שוק.
יעל דיין: יש הצפה, יש מיתון ויש אבטלה.
יעל דיין: אבל הסיבה מדוע יש ריבוי נשים במקום מסויים לא בהכרח נובעת מהצלחה של מעמד האישה.
יעל דיין: אני הייתי רוצה לראות איזון מתאים כמו שיש במקומות אחרים.
יעל דיין: זאת אומרת, הייתי רוצה לראות כ-50% גברים גם בפרקליטות ואז היתה איזו הבטחה שלא תהיה ירידה תלולה ברמת השכר ולא תהיה פמיניזציה של המשרד.
יעל דיין: השופט גילון, בבקשה.
השופט אלון גילון: אני רוצה להגיב על דברייך בהסבר למה יש יותר פרקליטות.
השופט אלון גילון: זה נובע לא רק מהעניין של השכר.
השופט אלון גילון: שירות המדינה אף פעם לא יכול להתחרות עם השכר בשוק הפרטי.
השופט אלון גילון: זה ברור.
השופט אלון גילון: אבל אני חושב שיותר נשים באות לעבודה, כי זו עבודה משפטית שהיא נוחה לאמהות.
השופט אלון גילון: כלומר, אין לאישה עניין לקבל קהל אחר הצהריים.
השופט אלון גילון: היא יכולה חלק גדול מהעבודה לעשות גם בבית.
השופט אלון גילון: אני חושב שזה גם כן שיקול.
דן אורנשטיין: יש אפשרות לעשות שעות נוספות בבית.
קריאה: זה נכון רק לגבי חלק מעורכי הדין.
קריאה: שם התנאים הרבה יותר טובים מהתנאים לעורכי דין בשירות המדינה במקומות אחרים.
חיים אוהב ציון: האמת היא שיש לנו הרבה פרקליטות במכס ולא נותנים אישור לשעת עבודה נוספת אחת בבית.
חיים אוהב ציון: אצלנו זה לא קיים.
השופט אלון גילון: אני לא משרד המשפטים ואני לא הפרקליטות.
השופט אלון גילון: רק ציינתי זאת בגלל שיושבת-ראש הוועדה ציינה נימוק אחד.
יעל דיין: ומה קורה בתחום שלכם?
השופט אלון גילון: בסך הכל יש 42 רשמות מתוך 74 רשמים שיש לנו בבתי המשפט.
השופט אלון גילון: הן כולן רשמות טובות ונמשיך לקבל רשמות אם הן תהיינה טובות.
השופט אלון גילון: הרשמות שייכות לנציבות שירות המדינה ולכן הן מופיעות פה בנתונים.
השופט אלון גילון: השופטות לא שייכות לנציבות שירות המדינה.
השופט אלון גילון: אבל יש לי גם את הנתונים לגבי השופטות.
השופט אלון גילון: אני חושב שזה יכול לעניין, למרות זה שהן לא נכנסות למסגרת שירות המדינה.
השופט אלון גילון: בסך הכל יש לנו 223 שופטות מכלל 482 שופטים שיש בארץ.
השופט אלון גילון: באחוזים זה 46.2%.
השופט אלון גילון: יש לי גם את הנתונים המתייחסים לחלוקה של מספרים אלה בין בתי המשפט השונים: שלום, מחוזי, עליון, משפחה, בית הדין הארצי לעבודה ובית המשפט הארצי לנוער.
השופט אלון גילון: אני יכול להקריא את הנתונים.
יעל דיין: אשמח אם תעשה כן.
השופט אלון גילון: בבית המשפט העליון יש לנו 4 שופטות מתוך 13 שופטים עליונים.
השופט אלון גילון: בבתי המשפט המחוזיים יש לנו 39 שופטות מתוך 104 שופטים.
השופט אלון גילון: בבתי משפט השלום יש לנו 106 שופטות מתוך 225 שופטים.
השופט אלון גילון: בבתי משפט לתביעות קטנות יש לנו 4 שופטות מתוך 6.
השופט אלון גילון: בבתי משפט לנוער יש לנו 6 שופטות מתוך 10 שופטים.
קריאה: אם הנתונים האלה אינם חסויים אולי כדאי שנתונים אלה יישלחו אלינו?
יעל דיין: זה לא שייך לדיון היום.
יעל דיין: השופטות והשופטים הם לא עובדי מדינה.
יעל דיין: אנחנו מקבלים היום דו"ח מהנציבות וזה לא כולל את השופטים משום שהם לא נכללים בזה.
יעל דיין: ביקשתי לדעת את הנתונים האלה בנוסף לדברים האחרים.
השופט אלון גילון: אני יכול לתת את הנתונים האלה.
השופט אלון גילון: הם גלויים לחלוטין.
השופט אלון גילון: פשוט הכנתי אותם לצורך הישיבה הזאת.
השופט אלון גילון: בבתי המשפט לענייני משפחה יש לנו 21 שופטות מתוך 38 שופטים.
השופט אלון גילון: בבתי משפט לתעבורה יש לנו 11 שופטות מתוך 32 שופטים.
השופט אלון גילון: בבתי הדין לעבודה יש 27 שופטות מתוך 45 שופטים.
השופט אלון גילון: בהנהלה יש לנו שופטת אחת מתוך 4 שופטים.
השופט אלון גילון: בסך הכל יש 223 שופטות מתוך 482 שופטים.
יעל דיין: האם יש נשיאה באיזשהו מקום?
השופט אלון גילון: יש נשיאה בבית משפט השלום בתל-אביב, שהוא בית משפט השלום הכי גדול בארץ.
השופט אלון גילון: הוא לא רק בית משפט השלום הכי גדול בארץ, אלא הוא בית המשפט הכי גדול בארץ.
השופט אלון גילון: בבית הדין האיזורי לעבודה בתל-אביב, שהוא בית הדין האיזורי הכי גדול, גם כן יש שופטת ראשית, שלא נקראת נשיאה אלא שופטת ראשית של בית הדין.
השופט אלון גילון: יש לנו הרבה מאד סגניות נשיא בכל הארץ, בכל בתי המשפט.
יעל דיין: אני חושבת שמצבנו טוב בתחום זה ולו יהי כך בתחומים אחרים.
יעל דיין: אני רוצה בכל זאת לשמוע דברים על עוד משרד אחד, על משרד התעשייה והמסחר.
השופט אלון גילון: אני רוצה למסור רק עוד נתון אחד בקשר לשופטות.
השופט אלון גילון: ב-15 לחודש הזה יושבעו 16 שופטים חדשים, מתוכם 5 שופטות.
השופט אלון גילון: רובן או אפילו כולן שופטות שלום, כי הקידומים בפנים הם בתוך בתי המשפט.
יעל דיין: אין בעיה של חסר במועמדות?