GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: ניסינו להעביר חוק שלא לחכות עד שחס וחלילה הוא יפול בקרב ואז לראות מה קרה ובאיזה סידור לוקחים את הגופה שלו לקבורה, אלא ניסינו להעביר חוק, שמשפחה של חייל מרגע שהוא התגייס מקבלת זכויות עולה ומתאפשר לה להתאזרח מבלי שייכות לעובדה אם הם יהודים.
יעל דיין: בדרך כלל הבעיה היא כשהאב יהודי והאם לא יהודיה.
יעל דיין: הדתיים לא נתנו בשום אופן להעביר את זה.
יעל דיין: מה איכפת להם?
יעל דיין: הם גם לא משרתים בצבא וגם מסדרים לנו את העניינים.
יעל דיין: החוק נשאר בצורה מאוד צובטת לב רק לגבי חיילים שסיימו את השירות או שנפלו תוך כדי השירות, אז מדינה חייבת.
יעל דיין: במצב זה הרבה פעמים המשפחה לא רוצה, בעיקר אם זה בן יחיד, או אם הם לא עלו עד עכשיו והם בחוץ עם ילדים.
יעל דיין: הם אומרים, תודה רבה, מוותרים.
אילנה הופטמן: אתם מטפלים בנושא?
אילנה הופטמן: אתם עוזרים?
יעל דיין: מטפלים פרטנית כל פעם שזה קורה.
יעל דיין: יש עניין של קבורה שוב, לצערי, ויש עניין של נישואים של החיילים עצמם.
יעל דיין: אם הוא לא יהודי, זה חוזר לנישואי קפריסין ולדאוג שהרישום יהיה בסדר.
יעל דיין: בעניין של קבורה יש היום מספר בתי-קברות חילוניים, ויש תקדימים של קבורה בחלקה צבאית של חייל שנפל.
יעל דיין: זה דבר מאוד מתסכל, צריך שיהיה הבדל של שני מטר או שלושה מטר בין הקבר של היהודי לקבר של הלא יהודי.
יעל דיין: אני מדברת על חיילים שנפלו בקרב, על קבורה בחלקה צבאית.
יעל דיין: אני מכירה הורים, בעיקר בנפגעי פיגוע, שזה בעיה נפרדת, כי זה לא חייל, זו לא חלקה צבאית.
יעל דיין: אינני יודעת אם אתם זוכרים, באחד הפיגועים במדרחוב בן-יהודה בירושלים, היה ילד בן 14 בשם גרישה פסחוב, האב יהודי, הוא היה לבד בארץ עם אמו הלא יהודיה, הם היו אזרחים לכל דבר.
יעל דיין: הוא נפגע ונפטר מפצעיו.
יעל דיין: האם התחילה לחפש איפה לקבור אותו.
יעל דיין: שמו אותו במקפיא ב"הדסה" ואמרו, את יכולה לקבור אותו בירושלים, לא בדיוק מחוץ לגדר אלא במקום צדדי, בחלקה המיועדת ללא יהודים או לספק יהודים.
יעל דיין: היא אמרה שהיא לא רוצה, ואז אמרו, את לא יהודיה, אז הנה סידרנו לך בית-קברות נוצרי והכומר יבוא.
יעל דיין: היא אמרה, אני לא נוצריה, אני לא כומר, אני לא רוצה כלום, וגרישה ודאי לא היה נוצרי וגם אני, מכסימום אני אתאיסטית אבל נשואה ליהודי ובאתי הנה כיהודיה.
יעל דיין: זה נמשך בערך שבועיים, זה היה בתקשורת והיו הרבה תגובות על זה.
יעל דיין: לקחו לקבור אותו, הציעו לה קבורה חילונית, והיא אמרה שהיא לא רוצה רחוק, כי הם גרו בירושלים, התכוונה להמשיך לחיות כאן, ואמרו לה, תלכי לעינת, לשפיים.
יעל דיין: היא אמרה שאלה מקומות יפהפיים אבל היא רוצה להיות קרובה לקבר של הילד שלה.
יעל דיין: החזירו להקפאה, הוציאו, חדר מתים כאן, שם, והרבנות לא נענתה וכולנו פנינו, גם אנשים דתיים, ממש התחננו שיעשו את זה באיזושהי מסגרת מכובדת עם קבורה יהודית.
יעל דיין: לא עזר לנו כלום.
יעל דיין: גרישה נקבר בירושלים בחלקה של הבאהים שזה נטול דת.
יעל דיין: זו מין אמונה שאין לה טקסים, אין לה כמרים, אין רבנים, זה די ניטרלי.
יעל דיין: יש להם חלקות בכמה מקומות בארץ והם הציעו את זה, וזה היה ממש הפתרון היחיד.
יעל דיין: גם לבכות וגם להשתגע.
יעל דיין: אפשר לדבר בגדול, שאנחנו מדינה יהודית ואנחנו כך וכך, אבל אסור שבאיזשהו מקום או שהמוות יפריד או שחיי נישואים תקינים ייתקלו בעניין של פסולי חיתון.
יעל דיין: גם אי-אפשר לריב ולהתווכח על זה ברגעים מאוד קריטיים בחיים כשהנושא הזה עולה באופן אינדיבידואלי.
יעל דיין: זה רגע שהוא לא הרגע המתאים כדי שהמדינה תקבע את הצביון שלה.
יעל דיין: צריך לקבוע את הדברים האלה לא מול קבר פתוח.
ד"ר מרים דוד: עוד שאלה קטנה:
ד"ר מרים דוד: פנו אלי לאחרונה אלמנות מלחמה או אלמנות פיגועים, שאנחנו יודעים שברגע שהיא מתחתנת המדינה מפסיקה לתת לה את התג מול.
ד"ר מרים דוד: אספר לך למה פנו אלי, כי הייתי אלמנת מלחמת יום כיפור והתחתנתי ופרסמתי, ואנחנו יודעים שיש הרבה אלמנות שמתחתנות אבל לא מפרסמות כדי להמשיך לקבל את התגמול הצבאי.
ד"ר מרים דוד: האם הוועדה חשבה, וזה עלה לאחרונה הרבה מאוד, כי יש לנו הרבה מאוד צעירות שנשארות אלמנות?
יעל דיין: יש חוק, לא בוועדה הזאת, כי עסקו בזה בוועדת החוץ והביטחון, ובכנסת הקודמת היתה הצעה של יונה יהב, שעלתה עוד פעם בכנסת הזאת ועברה את כל שלוש הקריאות.
יעל דיין: נתנו תאריך שממנו והלאה אלמנת צה"ל תהיה זכאית לתגמולים מוקטנים אבל גם אם היא אלמנה בלי ילדים בתאריך שהיא התחתנה.
יעל דיין: זה לא אין סופי אחורנית, אבל זה תאריך די מאוחר, שכולל את המספר הגדול יותר של הנשים.
ד"ר מרים דוד: זאת אומרת, היא יכולה להתחתן ולמרות הכול היא תישאר זכאית?
יעל דיין: יש קריטריון כזה או אחרת.
לאה סורקין: יש לי שאלות שלא קשורות למעמד האישה, אבל אולי את יכול לתת פתרון לזה.
לאה סורקין: פנו אלי נשים, ואני מעבירה לך: קודם כול, פנו אלי בנושא הגמלאים, שיש כאן דבר נורא שנעשה לגמלאים וצריך לפתור אותו.
לאה סורקין: אני לא יודעת למי לפנות.
לאה סורקין: דבר שני: בקשר לצעירים שעכשיו גרים ומשלמים שכר דירה בדולרים.
לאה סורקין: האם יצא חוק שלא משלמים בדולרים או בשקלים?
לאה סורקין: והאם יש אפשרות שמס הכנסה יכיר בהוצאה כזאת?
לאה סורקין: אני פשוט לא יודעת למי לפנות עם השאלות האלה.
יעל דיין: זה בכלל לא רלוונטי כרגע.
יעל דיין: יש הצעה לתכנית כלכלית, זה עוד לא הובא לבית, עוד לא היו הצבעות.
יעל דיין: אין להצעה הזאת רוב.
יעל דיין: תכנית החירום הזאת פוגעת בגמלאים.
יעל דיין: מי שמטפל בגמלאים ויכול לתת את כל התשובות זה חבר הכנסת יוסי כץ ממפלגת העבודה.
יעל דיין: כולנו מודעים להצעות ומתנגדים בצורה כזו שאין להן רוב, אז אין טעם לכבות שריפות לפני שהשריפה פורצת.
יעל דיין: אותו הדבר לגבי שכר דירה.
יעל דיין: לפי הערכתי, לא יעבור חוק , ואף פעם לא עשו את זה, חוק שיאמר ששכר דירה יהיה נקוב רק בשקלים.
יעל דיין: בסופו של דבר גם לא ירוויחו מזה, כי זה לא דבר שהוא נקוב ועל-פי חוק אפשר להגיד, החלטת, פעם בשנה אתה יכול לשנות את זה.
יעל דיין: אף בעל בית לא יסכים לעשות את זה.
יעל דיין: אם ישנו את זה בהתאם לשער הדולר וינקבו בשקלים, מה הרווחנו?
יעל דיין: יגידו, בסדר, זה בשקלים אבל כל שלושה חודשים המשכיר יכול לשנות.
לאה סורקין: אבל למה בדולרים?
יעל דיין: מה שבדולרים זה נדל"ן והמשתמע ממנו, למעט משכנתאות.
יעל דיין: המשכנתאות בשקלים.
יעל דיין: מי שיש לו משכנתה שהיא לא צמודת דולר מרוויח בשעת פיחות כזה גדול.
יעל דיין: אבל שכר דירה, ללא ספק, פוגע בסטודנטים, בצעירים.
יעל דיין: העניין של לנקוב את זה בסכומים לא יעזוב, כי ינקבו סכום בשמים כדי להפסיד.
יעל דיין: יש היום הצעה אחרת, שהיא גם כן לא מיטיבה עם השוכרים, להטיל מס הכנסה על שכר דירה.
יעל דיין: אם זה יהיה שקלי, הם יגדילו את הסכום.
יעל דיין: העניין שהוא הנדל"ן למכירה הוא נקוב דולר.
יעל דיין: צריך לראות איך השוק יתנהג.
יעל דיין: אם לי היתה אפשרות לקנות דירה ב-150 אלף דולר ולא קניתי ולא לקחתי משכנתה שקלית, היום אני לא יכולה לקנות את הדירה הזאת, כי ה-150 אלף דולר הפכו להיות סכום שאין לי.
יעל דיין: אז אני לא אקנה.
יעל דיין: אבל גם את לא תקני וגם חלק גדול מאלה שהיו קונים ב-150 אלף לא יקנו, ואז השוק יהיה חייב לרדת.
יעל דיין: ההיצע יישאר אותו היצע.
יעל דיין: לא יבנו דירות חדשות, דבר שישר יוצר מיתון ועוד אבטלה וכל הכרוך בזה, אבל גם אף אחד לא ירצה לעמוד עם דירות ריקות כי זה מוריד את הערך שלהן.
יעל דיין: דירה שלא נמכרה שנתיים, שלושה, מי שבנה אותה הוא פושט רגל.
יעל דיין: יש מהלכים של השוק שכן מווסתים את עצמם.
יעל דיין: ברגע שמחיר הקנייה של דירות יורד, גם שכר הדירה יורד.
לאה סורקין: לא במקרה זה.
יעל דיין: לא בתקופת ביניים, משום שמי שלא יכול לקנות חייב לשכור.
לאה סורקין: יש עכשיו דרישה גדולה לשכירות.
יעל דיין: זה יימשך עד ספטמבר, אני מעריכה, שאלה החודשים שאנשים מחליפים דירות בתחילת שנת לימודים, ואחר-כך אם השער ימשיך לעלות, תהיה ירידה במחירי הדירות.
יעל דיין: תודה רבה לכן.
ד"ר מרים דוד: תודה רבה לך.
ענת מאור: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה.
ענת מאור: הוועדה תעסוק בטיפול בתופעת האלימות בין בני הזוג.
ענת מאור: אני רוצה לברך את שר העבודה והרווחה, השר בניזרי, על נוכחותו בישיבה, דבר שמעיד על החשיבות הרבה שאנחנו מייחסים לממצאי הדוח.
ענת מאור: אנחנו מצפים ומקווים לשמוע את התייחסות המשרד.
ענת מאור: מאוחר יותר, תגיע השרה הממונה על ועדה מיוחדת שהקומה בממשלה בנושא קידום נשים, השרה לימור לבנת.
ענת מאור: נמצאת פה גברת רונית לב ארי, יושבת ראש הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה ומוזמנים רבים אחרים.
ענת מאור: העיסוק בנושא נמשך כבר כ- 20,25 שנה.
ענת מאור: אני רוצה לומר לך אדוני השר, שהכנסת, לפחות מהשנה שהוקמה הוועדה לקידום מעמד האישה, שנת 1992, עוקבת אחרי הנושא לאורך עשור.
ענת מאור: כמו כן, נעשה רבות בעניין והמצב היום הוא לא כמו ב-1992 ולא כמו לפני 20 שנה.
ענת מאור: עם זאת, דוח המבקר מצא לנכון לחדד מספר נושאים.
ענת מאור: אדוני השר, נבקש התייחסות לא רק על העבר אלא נרצה לשמוע גם מה ההיערכות המשרד ומה הוא מתכוון לעשות כתוצאה ממסקנות הדוח.
ענת מאור: אני רוצה להסב את תשומת הלב, שבמשרדך אושר דוח מנכ"ל ב-1999 והמבקר מתייחס לכך, שהצעות והמלצות והחלטות רבות למעשה לא מיושמות.
שלמה בניזרי: זה תלוי רק בי?
ענת מאור: אני רוצה להדגיש, שלכן אי אפשר שוועדות הכנסת הממונות על הפיקוח, ישמעו תמיד שכל הכדורים מתגלגלים לפתחו של שר האוצר.
ענת מאור: תפקידנו וחובתנו לדאוג היום לנושא נשים שסובלות מאלימות ומוכות ואנחנו בהחלט מבקשים לשמוע על זה תשובה.
ענת מאור: יש הערות רבות שמתייחסות לכל נושא מערך האיתור והטיפול של האלימות.
ענת מאור: אנחנו יודעים שמדובר בתלונות שמספרן מגיע למעל 20 אלף תיקים שנפתחו ובעצם מתייחסים רק לאלה שהגישו את התלונה.
ענת מאור: מה בדבר אותם קולות דוממים שבגלל הפחד ובגלל החרדה, לא מגיעים לידיעתנו.
ענת מאור: כמו כן אבקש לשמוע המלצות לגבי האיתור והטיפול.
ענת מאור: לבסוף, אני רוצה להסב את תשומת הלב לנושאים שלא נוגעים רק למשרדך, כי אנחנו יודעים שמשרד העבודה והרווחה ממונה גם כללית.
ענת מאור: מדובר בנושא של דירות.
ענת מאור: מה קורה בתקופות מעבר, אחרי המקלט ועד שכירת דירה?
ענת מאור: אלה דברים שממונה עליהם משרד השיכון, אבל הם לא מתבצעים על פי הדוח.
ענת מאור: מה מידת הלחץ שיופעל ומה הטיפול שיעשה על ידי משרדך?
ענת מאור: אנחנו נשמע עכשיו את דברי השר.
ענת מאור: לצערי, בשעה 10:15 עליו לעבור לוועדת הפנים.
ענת מאור: אני מבקשת, שנוכל לשמוע כמה תגובות של הציבור היושב פה לאחר הדברים, אל המשרד.
ענת מאור: בבקשה אדוני השר.
שלמה בניזרי: גברתי היושבת ראש, חברת הכנסת גוז'נסקי, המנהל הכללי של המשרד, מכובדיי, אנחנו נחלק את זה לשני חלקים: אתן סקירה כללית ולאחר ומכן גם המנהל הכלללי ואנשי המקצוע יוכלו להתייחס יותר ספציפית לחלק גדול מהסעיפים.
שלמה בניזרי: אבל, כדי שלא יווצר הרושם, כפי ששמעתי אתמול מישהו שביטא נכון, שמבקר המדינה חושף רק ליקויים ולא חושף את נקודות האור שישנן במערכות במדינת ישראל ולכן תמיד נוצר רושם במדינת ישראל, שהכל מושחת ולא תקין ולא נעשים דברים.
שלמה בניזרי: אז אנחנו נעשה היפוך, הן האור ניכר מתוך החושך.
שלמה בניזרי: אני דווקא אדגיש את נקודות האור, שלמעשה מאז 1992 חלה מהפכה בתחום פיתוח השירותים למניעת אלימות במשפחה, במיוחד סביב האלימות בין בני זוג.
שלמה בניזרי: אנחנו עברנו מצב של כמעט היעדר מדיניות ועשייה שיטתית, למצב של בניה של מדיניות ותשתית בהחלט טובה.
שלמה בניזרי: אמנם, תמיד יש צורך בהרחבה ושיפור וכדומה, אבל פה ראינו שלמעשה התקציבים הוגדלו בהתאם, כאשר עדין קיים מחסור בתקציבים.
שלמה בניזרי: וכפי שכבר ציינת כרגע את טענתו של המבקר לגבי מאה תקנים נוספים, כאשר אני יכול לציין בהערת אגב, שזה לא מהתקנים היחידים שקיימים במשרדי היום.
שלמה בניזרי: ראש הממשלה, לפני מספר חודשים הוזמן למשרדי, קיבל סקירה על כל הצרות שלי בתוך המשרד, כאשר הוכחתי לו בראיות ברורות, שמשרדי לוקה בחסר של 750 מיליון שקל, כדי לאזן את תקציבי המשרד.
שלמה בניזרי: הוא הבטיח לי תוספת של 170 מיליון שקלים, שבהם 500 עובדים סוציאליים, שבוודאי יכלו לשמש לנו למטרות הנעלות שאנחנו עוסקים בהם ברגע זה, בבניית מקלטים ומעונות נוספים.
שלמה בניזרי: לצערי הרב, עד לרגע זה כמעט לא קיבלתי דבר.
שלמה בניזרי: להיפך, מתחילת השנה קוצצו 200 מיליון שקלים מתקציבי הרווחה.
שלמה בניזרי: אני לא מדבר על תקציבי ביטוח לאומי בכל סוגי הקיצבאות.
שלמה בניזרי: אבל, עם כל זאת, ראינו שבמשך השנים הללו פיתחנו תשתית מאוד רחבה ומיוחדת, שלמעשה כוללת כך: מקלטים לנשים מוכות, מרכזים למניעת אלימות, דירות קלט ודירות מעבר, קו חירום ארצי וקווי חירום מקומיים, מרכזי חירום לילדים, הוסטל לגברים אלימים ובקרוב נצא במכרז נוסף להוסטל לגברים מכים.
שלמה בניזרי: כמובן שזה יהיה מכרז פתוח ולא מכרז שתפור ספציפית לגוף מסוים וזו המדיניות החדשה גם לגבי שאר המקלטים.
שלמה בניזרי: זאת לפחות ההנחיה של המחלקה המשפטית אצלנו.
שלמה בניזרי: תכניות הכשרה, מרכזי קשר הורים-ילדים, מערך רחב של שירותי רווחה ועובדים סוציאליים ופקידי סעד, מחקר הערכה ועוד ועוד תכניות.
שלמה בניזרי: אם אקח את זה במספרים, אז יש לנו: 13 מקלטי נשים, 19 דירות מעבר, 6 דירות קלט, 36 מרכזים למניעת אלימות במשפחה, מרכזי סיוע לנפגעי תקיפה מינית, הוסטלים לגברים אלימים כפי שכבר ציינתי.
שלמה בניזרי: בתקופה הזאת נקבעו גם עקרונות עבודה.
שלמה בניזרי: עבודה מערכתית, משרדית ובין-משרדית.
שלמה בניזרי: רצף בהתערבויות, איתור, מניעה, הגנה וטיפול ומעקב.
שלמה בניזרי: ועדה בין-משרדית וצוותי היגוי משותפים ברמת השטח, המחוזות והמטה, תכניות הכשרה ופיתוח כוח אדם, הערכת תכניות.
שלמה בניזרי: אני חייב לציין את כל הדברים החיוביים, שלא יווצר רושם שהנשים במדינת ישראל הן נשים שאין להן מענה ואין להן שום הגנה.
שלמה בניזרי: אני חושב, שהדברים שאני מציין כאן אכן הם באמת לתפארת מדינת ישראל, מהבחינה הזאת, שהנשים אינן זרוקות ברחוב.
שלמה בניזרי: יש לנו היום את 13 המקלטים שציינתי, שבדרך כלל הם לא בתפוסה של 100%, אלא מגיעים עד 90% תפוסה.
שלמה בניזרי: מדינת ישראל הגיעה היום למצב, שאנחנו מסבסדים במאת האחוזים את המקלטים ולמרות כל זאת, כל הדברים החיוביים שאמרתי, שיש לשפר ולהוסיף, כדי להגיע לרמת התמודדות טובה עם התופעה הקשה של אלימות בין בני זוג ואלימות במשפחה בכלל.
שלמה בניזרי: מבקר המדינה בדק את הנושא ומצא ליקויים במספר תחומים, שעיקרם היה בזכות הריכוז והעיבוד של המידע, בתחום הפעלת הוועדה הבין-משרדית, בעיית פיצול בין שתי יחידות במשרד, בתחום המחסור במחקר והערכה, בתחום ההכנה של נהלים מיוחדים לנשים בסכנת אלימות ובתחום ועדות ההיגוי בישובים.
שלמה בניזרי: מכיוון שזה לא הדיון הראשון בנושא הזה של הדוח, אנשיי היו בוועדה לביקורת המדינה ודנו שם בכל הסעיפים של הדוח.
שלמה בניזרי: אנחנו הודענו על הפתרונות שנתנו עד סוף 2002 וחלק מהנושאים לטווחי זמן לפי הנדרש וכבר התחלנו במימושן של חלק גדול מן ההמלצות.
שלמה בניזרי: התייחסת לסעיף של הבדיקה, לגבי הכפילות שיש בשירות רווחת הפרט והמשפחה והטיפול בנשים ונערות.
שלמה בניזרי: אז הסיכום היה, שהמשרד יקים עד סוף 2002 מנגנון תיאום בין-אגפי לצרכי תיאום בפעילות השוטפת ובעצם הוא כבר קיים בתיאום המדיניות ובטיפול המערכתי במשפחה.
שלמה בניזרי: כלומר, לקחנו את הדברים לתשומת ליבנו ולא רק סתם נכתב הדוח וכפי שקורה פעמים רבות, הדוחות נגנזים לאחר שהם מוגשים.
שלמה בניזרי: במקרה הזה, ישבנו בישיבות צוות אצלנו ומייד נתתי הנחיה, בגלל חשיבות ורגישות הנושא, כי אנחנו עוסקים בפיקוח נפש והצלת חיים.
שלמה בניזרי: אז מוטב רגע אחד קודם, כדי ליישם את כל ההחלטות.
ענת מאור: האם נדרש לנושא הזה חצי שנה?
ענת מאור: מדוע זה עד גמר 2002?
ענת מאור: זה לא נושא שאפשר לקדם אותו יותר מהר?
שלמה בניזרי: אמרתי, את כל הנושאים אנחנו לקחנו לתשומת ליבנו.
ענת מאור: אני עוברת נקודה נקודה.
ענת מאור: אני חושבת שהתיאום בין שתי המחלקות חשוב.
שלמה בניזרי: אמרתי שזה מתבצע כבר.
שלמה בניזרי: לקחנו את כל הדברים לתשומת ליבנו.
שלמה בניזרי: אמנם, הכל מונח כאן לפניי, אבל הייתי מציע שמבחינה מקצועית גם המנהל הכללי או מר פוזנר, יתייחסו ספציפית לכל הנושא.
שלמה בניזרי: אני גם אשמח מאוד אם כמובן גם הוועדה למעמד האישה, שיש בינינו שיתוף פעולה מצויין ביני לבין יושבת הראש וחברות הוועדה, הן במאבקים שלנו בחקיקה והן בהשגת תקציבים, שתסייעו בידי מול ראש הממשלה והממשלה, בהשגת התקציבים הנדרשים, שאלמלא כן, אנחנו נאלץ חלילה וחס לקצץ בשירותים הניתנים.
שלמה בניזרי: לאו דווקא בתחום האישה, אלא גם בתחומים נוספים שקשורים למעמד האישה או למעמד הילד, כפי שטיפלנו בזה במשך כל השנים.
שלמה בניזרי: אני מציע שהמנהל הכללי של המשרד יתייחס לנושא.
ענת מאור: אדוני המנהל הכללי, מאחר וחברת הכנסת גוז'נסקי צריכה לעבור לישיבה אחרת, אתן לחברת הכנסת גוז'נסקי לומר את דברה.
תמר גוז'נסקי: גברתי היושבת ראש, אדוני השר, מכובדיי, אני חושבת שבשני העשורים האחרונים נעשו הרבה מאוד צעדים ופעולות רציניות בתחום של הטיפול בתופעת האלימות.
תמר גוז'נסקי: אבל, אני חושבת שאנחנו נמצאים במצב שבו המעשים האלה הם בעצם ניסיון נואש לרוץ אחרי המציאות, שנעשית הרבה יותר קשה והרבה יותר מורכבת וכתוצאה מכך, היא גם רוויה יותר באלימות בין בני זוג ואלימות כלפי ילדים ותופעות חברתיות קשות אחרות.
תמר גוז'נסקי: לכן, לומר שאנחנו נמצאים ברמת הטיפול הנכונה למציאות הקשה, אני חושבת שזה יהיה לא נכון.
תמר גוז'נסקי: אני רוצה להדגיש כמה נקודות: לא ראיתי בדוח התייחסות נפרדת לשאלת הנערות, אבל אני חושבת, שהנושא הזה הוא טרגי לגמרי, בין שנערות נושרות בשל אלימות אצל ההורים שלהן ובין אם הן קורבנות ישירות של אלימות וכן הלאה.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת, שהנערות האלה הן הנשים, קורבנות האלימות של הדור הבא ואם אנחנו לא נבין את זה, אז באיזה שהוא מקום אנחנו כל פעם נטפל בקורבנות כשהן כבר בנות 20 ו-30, במקום לטפל בהן כשהן עוד בנות 14 ו-15.
תמר גוז'נסקי: נקודה שניה: הטיפול בנושא של האלימות, כמו בנושאים אחרים, בהרבה מאוד תחומים קשור בשיתוף הפעולה בין המשרד לבין השלטון המקומי, שכידוע משתתף במימון של שירותי הרווחה.
תמר גוז'נסקי: לכן, יש פה עניין של הכרעה ערכית של השלטון המקומי כמה הנושא חשוב, אבל מעבר לזה, אנחנו נמצאים במשבר מחריף והולך של השלטון המקומי, של קיצוצים קשים מאוד בשלטון המקומי ובדיון אחר שהיה בוועדה לקידום מעמד הילד, קיבלנו למשל מידע, שבעיריית ירושלים קיבלו החלטה, שנגמר להם הכסף ואי לזאת ובהתאם לכך הם מקצצים את תקציבי הרווחה בחצי.
תמר גוז'נסקי: במילים אחרות, בחודש יוני יגמרו תקציבי הרווחה בירושלים ואז לא אלימות, ולא משפחה ולא ילדים ולא נושאים אחרים יטופלו.
תמר גוז'נסקי: פשוט לא יהיה כסף.
תמר גוז'נסקי: כלומר, מה שאני רוצה לומר הוא, שבמערכת הכוללת היום, פשוט לא יהיו תקציבים גם לפרוייקטים שלכאורה כבר קיימים.
תמר גוז'נסקי: נקודה שלישית: אני חושבת, שאנחנו מדברים על נשים, קורבנות אלימות, שצריכות אחר כך לחזור ולהשתלב בחברה.
תמר גוז'נסקי: אם היום מקצצים בסיוע לדיור ואם היום מקצצים בשכר המינימום ואם היום מקצצים בקיצבאות הילדים, בדיוק המשפחות האלה יוכו מכל הצדדים.
תמר גוז'נסקי: אם הם יצאו לעבודה הם יקבלו שכר יותר נמוך, קיצבאות הילדים יותר נמוכות, פחות סיוע בשכר דירה ובאיזה שהוא מקום, לצעדים האלה יש השלכה חמורה מאוד דווקא לגבי נשים קורבנות אלימות, שצריכות לצאת ולנסות להתמודד לבד, בלי בן זוג, במציאות הזאת.
תמר גוז'נסקי: לכן, אדוני השר, אני צופה החרפה במצב של הנשים האלה ואני צופה החרפה בתופעות האלימות ואני חושבת שהתקציבים שהממשלה מקדישה לנושאים האלה וכל ההערכות, הם לחלוטין לא מתאימים למציאות הזאת.
תמר גוז'נסקי: אני חושבת, שהוועדה שאנחנו יושבים בה היום, צריכה לקבל החלטה מאוד חריפה בנושא הזה.
שלמה בניזרי: אני רק רוצה להוסיף, שבנושא של נערות, דוח מבקר המדינה לא התייחס לזה, אבל יש הבטחות של הממשלה.
שלמה בניזרי: למשל, למעון "צופיה" קיימת הבטחה ואנחנו מקווים שהיא תיושם בקרוב.
שלמה בניזרי: לגבי מקלט לנשים עם בעיות נפשיות, סוכם לביצוע עם הוועדה למעמד האישה, שהמקלט יוקם בשיתוף עם משרד הבריאות.
שלמה בניזרי: אנחנו מקווים שכבר בזמן הקרוב נוכל לבצע את זה.
ענת מאור: מה זה בקרוב?
ענת מאור: מה התכנית לבניית המקלט?
שלמה בניזרי: בקרוב.
שלמה בניזרי: זה תלוי בהשגת התקציבים וברצון של משרד הבריאות וברצון כולם ביחד.
שלמה בניזרי: אבל, יש החלטה וצריך ליישמה עכשיו.
שלמה בניזרי: לגבי מה שהזכרנו, נשים עם נכויות פיסיות צריכות להתקבל על פי התפיסה בכל המקלטים.
שלמה בניזרי: אני חושב, שאין מקום להפריד אותן ולשים אותן במקלט מיוחד, אלא הן צריכות להיות יחד עם כולם.
שלמה בניזרי: מבחינה מקצועית, זאת ההערכה של אנשי המקצוע.
שלמה בניזרי: לגבי דירות המעבר שתכננו במסגרת תוספת התקציב, למעשה נתנו לזה סדר עדיפויות שונה בתוך המשרד.
שלמה בניזרי: למרות חוסר בתקציב, הם נפתחו והחלו לפעול.
ענת מאור: מתי דירות המעבר החלו לפעול?
יצחק חזן: חלק מהן כבר עובד עכשיו.
יצחק חזן: מדובר על תגבורן במהלך השנה.
יצחק חזן: אם נקבל תקציב חיצוני שהיינו צריכים לקבל זה יוכל למנוע את הבעיות והמשברים, במסגרת שינויים בתקציב.
יצחק חזן: זה צריך לתת מענה לדברים האלה.
יצחק חזן: כבוד יושבת ראש הוועדה, כבוד השר, חברת הכנסת, יושבת ראש הרשות לקידום מעמד האישה רונית בן-ארי, נכבדות ונכבדים: אחת הסוגיות שעלתה על סדר היום מיד עם כניסתנו למשרד היתה הנושא הכאוב של טיפול בתופעת אלימות בין בני זוג.
יצחק חזן: לצערי הרב, אני נמצא במשרד כשנה וחודשיים.
יצחק חזן: מיד כשנכנסנו למשרד ביררנו האם באמת הוועדה הבין-משרדית שברשות המנהל הכללי של משרד העבודה והרווחה פעלה בתקופה האחרונה?
יצחק חזן: התברר שלא.
יצחק חזן: מייד הוריתי על התכנסותה של הוועדה שכוללת בתוכה...
ענת מאור: אנחנו מכירים את זה.
ענת מאור: אנשים פה מתמצאים בנושא.
יצחק חזן: זה חשוב מאוד לומר, בגלל הביקורת של המבקר.
יצחק חזן: ואז, בדיון הראשון הוחלט להקים ועדות שיתנו מענה לבעיות שעולות בנושא של המחקר ושל המידע ושל כל הנושא, שתהיה הערכה למסוכנות הקיימת.
יצחק חזן: לשמחתי, לאחרונה, לאחר תיאום בין ממסדים שונים, יש לנו נציגים מכל המשרדים.
יצחק חזן: מדובר על תתי-ועדות בתחומי החקיקה.
יצחק חזן: לגבי תיאום בין משרדי: זו סוגיה מאוד מורכבת, הנושא של התיאומים הבין-משרדים.
יצחק חזן: המידע מצטבר בכל מיני גופים וקיימת בעיה של רצף.
יצחק חזן: בסופו של דבר, כדי להגיע למטרה שכולנו קוראים לה, אין רואים את הכתובת על הקיר.
ענת מאור: בעניין בסיס הנתונים והארגון, מה קודם בנושאים האלה?
ענת מאור: התחלת הפעלת הוועדה.
יצחק חזן: הכלי הבסיסי, כדי שאתו נוכל לעגן את הנתונים, הוא הפעלתה של תת הוועדה בנושא המידע ופיתוח כלי הערכה.
יצחק חזן: הוועדה כבר מתחילה לפעול.
ענת מאור: מה לגבי התייחסות
ענת מאור: כם למחקר של דוקטור יואב סנטו, שבדק את הנושא כולל מאגרי המידע?
יצחק חזן: יש לנו מחקר שהתבצע לאחרונה בנושא האלימות במשפחה, נושא של נשים מוכות והוא אמור להתפרסם בחודש הבא בצורה מסודרת.
יצחק חזן: יש שם נתונים מאוד מעניינים, מאוד חשובים, כולל נתון שאומר שיש נשים מסוימות שמרגישות את הבעיה של האלימות במשפחה כחלק טבעי מהווייתן וזו באמת סוגיה שאסור לנו לשתוק עליה וצריך ליצור מודעות, כדי לתת לנשים האלה כלים לא להסכים לתפיסה הזאת.
יצחק חזן: דבר נוסף שצריך לשים לב אליו הוא הנושא שעלה בדוח המבקר לגבי נהלים והנחיות כתובות אצל עובדי הלשכות, כאשר הבחינו שאישה נמצאת בסכנת חיים אך היא מסרבת לשתף פעולה ולנקוט באמצעי ההגנה שעומדים לרשותה.
יצחק חזן: בעניין הזה ישבתי עם חברת הכנסת יעל דיין, שנבצר ממנה להיות פה היום והגענו למסקנה, שעדיף ללכת על חובת היידוע ולא חובת הדיווח, בחוק כמובן.
יצחק חזן: זה דבר שקידמנו אותו לאחרונה.
יצחק חזן: אני חושב, שבעניין הזה צריך כמובן לסייע ולעודד את האנשים שיקבלו את המידע ובסופו של דבר ימנעו את המשברים שיכולים לנבוע מכך.
יצחק חזן: מבחינת הביקורת לגבי הנושא של קיום שתי פונקציות, וגם השר דיבר על העניין הזה, כבר היום למעשה, ראש אגף תקון מרכז את המידע לגבי תיאום בין פונקציות של רווחת הפרט במשפחה ושירות אמין לצעירות, כי זה בסופו של דבר ייצור הלימה כדי למצות את המענה המלא לאותן סוגיות שנבחנו.
יצחק חזן: דבר נוסף שעלה, זה המשרד לא קבע בתע"ס הנחיות מפורטות ללשכות הרווחה בדבר סדרי הטיפול באלימות במשפחה.
יצחק חזן: הדבר הזה מתבצע עכשיו בהנחיית תע"ס חדשה שעוברת לכל השלטון המקומי והגופים המעורבים בכך.
יצחק חזן: בקרוב מאוד אמור להתפרסם מחקר של שביעות רצון של אנשים מהקמת המקלטים.
יצחק חזן: שביעות הרצון גדלה ואנחנו כמובן נשאף להגדיל את המכשירים שיגנו על אותן נשים וכבר עשינו צעד בשנה האחרונה, בזה שעברנו מתקצוב של 75% לתקצוב של 100%.
ענת מאור: אחרי מאבק ממושך ומבורך מאוד.
יצחק חזן: זה דבר מבורך וכמובן שנשאף ליותר.
יצחק חזן: בסופו של דבר, לא צריך להגיד לכם שאנחנו נמצאים היום בתקופה של קיצוצים בתקציב.
יצחק חזן: המשרד קוצץ ארבע פעמים ולמרות כל זאת, לא פגענו בשירותים האלה ואני חושב שמבחינתנו זה כבר הישג גדול.
ענת מאור: מאחר והשר צריך לצאת, אני אבקש שכמה מהדוברים ישמיעו את דברם.
ענת מאור: אני רוצה שתשמעו את התגובות על הדוח מציבור המוזמנות והמוזמנים.
ענת מאור: גברת רונית לב-ארי, התייחסותך בבקשה.
ענת מאור: לאחריה גברת נדיה חילו, נציגת השלטון המקומי ולאחר מכן גברת רות רזניק.
רונית לב-ארי: אני רוצה לברך את יושבת ראש הישיבה ואני רוצה לומר, שצריך להעריך את העובדה שמבקר המדינה נדרש לנושא.
רונית לב-ארי: אני יודעת, שמבקר המדינה בדרך כלל אומר את הדברים הטעונים שיפור, כך שאני מצטרפת לדברי השר, שאמר את הדברים שאני מאמינה בהם.
רונית לב-ארי: אכן חלה מהפכה במדינת ישראל מבחינת משרד הרווחה, שהקים מערכת מפוארת של מרכזים משנת 1992 והיום מתקצב ב-100% 13 מקלטים לנשים מוכות, תוך רגישות לגוונים ותרבויות שונות באוכלוסיית הנשים.
רונית לב-ארי: מבחינתי, לא הייתי רוצה להוסיף יותר, משום שהביקורת רשומה וצריך לתת עליה את הדעת.
רונית לב-ארי: בסך הכל זוהי ביקורת בונה, שהיא לטובת הקליינטיות והקליינטים.
רונית לב-ארי: הגיע הזמן אולי שנדבר על אלימות נגד נשים ולא על אלימות בין בני זוג.
רונית לב-ארי: עם כל הכבוד, כאשר יש גבר שיש לו בעיה הוא מקבל את כל הסעד.
רונית לב-ארי: אבל, התופעה היא תופעה של אלימות נגד נשים.
רונית לב-ארי: כמו כן, הייתי מבקשת מאוד לחזק את הקשר בין בעלות הניסיון אבל גם בעלי הניסיון, שנמצאים בארגונים הוולונטריים, שבעצם התחילו לטפל בנושא בשנת 1976,77.
רונית לב-ארי: אם מדובר על מקלטים, יושבת פה גברת רזניק וחברותיה.
רונית לב-ארי: אפשר לומר, שארגוני הנשים אפשרו לקדם את הנושאים האלה מהר יותר מסיבות שהן אולי סיבות בירוקרטיות, לא במובן הביקורתי של המילה, אלא אפשרו איזו שהיא פלטפורמה לפיתוח שירותים.
רונית לב-ארי: הממסד עשה נכון שהתחבר והיום הוא מפקח וממקצע את כל הרשת הזאת.
רונית לב-ארי: הניסיון האדיר שנמצא בקרב הארגונים, לא של מתנדבים, עם כל הכבוד למתנדבים שהם כוח סיוע, אלא של אנשי המקצוע, של עובדים סוציאליים, של משפטניות, משפטנים, פסיכולוגים, שנמצאים בארגונים.
רונית לב-ארי: אני חושבת שאת הקשר הזה צריך לחזק, לא מתוך איזו חולשה של ממסד אלא מתוך עמדת כוח.
רונית לב-ארי: הממסד עושה ערך מוסף בלתי רגיל היום למה שקורה, וצריך את הדבר הזה לקחת בחשבון.
רונית לב-ארי: זה בא לידי ביטוי בוועדה הבין-משרדית ואני חושבת שצריך עוד יותר לחזק את המגמה הזאת, משום שיש הרבה מאוד מה ללמוד מהניסיון שהצטבר בארגונים.
רונית לב-ארי: הניסיון הזה יכול לשמש את מערכת הרווחה.
ענת מאור: גברת רות רזניק, שהיא בעלת זכויות בראשיתיות, של הקמת המרכז הראשון בהרצליה ובחיפה ב-1977.
רות רזניק: אני העברתי כאן מסמך ואני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו כבר.
רות רזניק: אני רוצה להדגיש כמה דברים, למשל: המקלט לנשים עם צרכים מיוחדים.
רות רזניק: להערכתי, משרד הרווחה עושה משגה חמור ביותר כאשר הוא מנסה לאכוף את הכללת ויישום הנושא הזה בכל המקלטים שאינם ערוכים לכך פיסית.
רות רזניק: זה דבר שלא ניתן מבחינה פיסית לביצוע.
רות רזניק: זה דבר שיאפשר קבלה של אישה עם צרכים מיוחדים קלים וגם כיום, יש נשים עם צרכים מיוחדים, אפילו עם דרגת נכויות של 100% במקלטים.
רות רזניק: זה לא יאפשר קבלה של נשים עם צרכים מאוד קשים על כסאות גלגלים, פרפלגיות, קוודרפלגיות, שהן בין הנשים הסובלות מאלימות קשה ביותר.
רות רזניק: אין במקלטים צוות פרה-רפואי, שיכול לטפל פיסית בנשים האלה.
רות רזניק: אין הסעה, כאשר צריך להוביל אותן ממקום למקום.