GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נורית יכימוביץ: אני כן יכולה לומר שעיקר הפגיעה נובעת מהפצה רחבה ואני יכולה בהקשר הזה לספר סיפור קטן בו נתקלנו, מקרה שאירע בדנמרק, תוך כדי הכנת העבודה.
נורית יכימוביץ: נתקלנו בסיפור בו הוגשו באירוע אחד של הפצת סרטונים יותר מ-1,000 כתבי אישום על אותו אירוע.
נורית יכימוביץ: כאמור, מספר החשודים בתיקים במשטרת ישראל הוא כמעט תמיד אחד ובמעט מקרים קצת יותר מאחד.
נורית יכימוביץ: כמה בודדים.
נורית יכימוביץ: מה עם הטיפול בתיקים.
נורית יכימוביץ: יש לנו מקרים בהם הפצת הסרטונים היא העבירה היחידה ויש מקרים שבהם יש עבירות נלוות.
נורית יכימוביץ: ברוב המקרים יש עבירות נלוות, לפעמים חמורות יותר מהפצת סרטונים.
נורית יכימוביץ: יכול להיות למשל תיק שיש בו גם אונס וגם הפצת סרטונים ואז הפצת הסרטונים תהיה עבירה משנית.
נורית יכימוביץ: אם אנחנו מנתחים את הנתונים רק של התיקים בהם הפצת הסרטונים היא העבירה היחידה, אנחנו יכולים לראות ש-84 אחוזים מהתיקים נסגרו – על פי נתוני ארבע השנים הראשונות – והעילה העיקרית לסגירה, ב-70 אחוזים מהמקרים, היא עילת עבריין לא נודע.
נורית יכימוביץ: לגבי מידע מעט יותר עדכני שאספנו לקראת הדיון.
נורית יכימוביץ: יש לנו נתונים זמינים ממוקד 105 כאשר מספר הפניות, בין 2018 ל-2019, הוכפל, מ-216 פניות ל-456 פניות, אפילו טיפה יותר מאשר הוכפל.
נורית יכימוביץ: בנתוני פרקליטות, מצאנו בחופש המידע ששווקו לבקשת גורם אחר, אנחנו יכולים לראות שמאז שהחוק נכנס לתוקף, נפתחו בפרקליטות 34 תיקים ומעניין לציין שחצי מהם נפתחו ב-2015 ומאז ירד המספר.
עודד פורר: כמה פניות היו ב-2019?
עודד פורר: מתוך 457 נפתחו 34 תיקים.
נורית יכימוביץ: לא.
נורית יכימוביץ: התמונה קצת יותר מורכבת.
נורית יכימוביץ: אני אסביר.
נורית יכימוביץ: הנתונים האלה לא לגמרי אמורים להתכתב אחד עם השני כי אלה נתונים חלקיים.
עודד פורר: אלה פניות ולא תלונות.
נורית יכימוביץ: הנתונים על מוקד 105, אלה נתונים על קטינים בלבד שפנו למוקד בגלל עבירת הפצת סרטונים.
נורית יכימוביץ: יכול להיות שיש תיקים שנפתחו
נאוה כהן אביגדור: אלה מספרי אירועים שנפתחו במוקד.
עודד פורר: פניות כאלה למוקד הן לא בגדר תלונה אבל מה קורה עם פנייה כזו?
עודד פורר: אנחנו מדברים כאן על מאות פניות.
עודד פורר: הפער בין המספרים לא מתכתב.
עודד פורר: 457 פניות בשנת 2019 ושני תיקים שנפתחו בפרקליטות, זה פער קצת גדול.
עודד פורר: מה קרה עם שאר 455 הפניות?
נאוה כהן אביגדור: אני אתייחס למה שאנחנו עושים במוקד 105, ככל שזה קשור אחר כך למשרד המשפטים ולמשטרה.
נאוה כהן אביגדור: אני אתייחס ל-105, למוקד.
נאוה כהן אביגדור: הפער בין 2018 ל-2019 הוא מובן אבל המוקד נפתח ב-6 בפברואר 2018 ובשלב הראשון לא עבד 24/7.
נאוה כהן אביגדור: רק ב-19 בנובמבר 2018 עברנו לעבודה מסביב לשעון, 24/7.
נאוה כהן אביגדור: המגמות שצוינו, ואני יכולה גם להרחיב לגבי מגמות נוספות.
עודד פורר: אתם עובדים בכל השפות?
עודד פורר: מסביב לשעון בכל השפות?
נאוה כהן אביגדור: יש מענה בערבית ויש מענה בשפות נוספות.
עודד פורר: מסביב לשעון.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו יודעים לתת מענה וגיבוי לכל צורך, גם בשפות נוספות.
נאוה כהן אביגדור: המגמות שאנחנו רואים ב-101 הן מגמות קשיחות פחות או יותר.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, אפשר לדבר על אותן מגמות מתחילת המוקד ועד היום.
נאוה כהן אביגדור: אם אני קופצת ועוברת למגמות, באמת עד היום מוקד 105 טיפל בכ-17,000 אירועים בכל טווח הפגיעות בקטינים במרחב המקוון.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו הכתובת הלאומית לפגיעות בקטינים ברשת, בין אם אלה פגיעות שהן ברף האזרחי, לא עוברות את הרף הפלילי – חרם, נידוי, שיימינג, ביוש ובריונות – וכמובן כל הרף הפלילי שבתוכו נופל הנושא של הפצת תמונות וסרטונים.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, מתוך כ-17,000 אירועים, כשישה אחוזים, מתחילת המוקד ועד היום - זה נתון שעלה בשנתון של 2019 אבל הוא רלוונטי עד היום – אלה אירועים של הפצת תמונות וסרטונים מיניים.
עודד פורר: זאת אומרת, מתוך ה-457 רק שישה אחוזים הם בנושא של הפצת סרטונים?
נאוה כהן אביגדור: לא.
עודד פורר: או ש-457, זה השישה אחוזים.
נאוה כהן אביגדור: זאת אומרת, שישה אחוזים מכלל ה-17,000 הם בתחום הזה ובחלוקות אנחנו רואים מגמה קשיחה.
נאוה כהן אביגדור: רוב האירועים שאנחנו מקבלים מתייחסים לפעילות שהייתה בווטסאפ ובאינסטגרם.
נאוה כהן אביגדור: כאן אני חייבת לומר שלא שאלה זירות מסוכנות יותר אבל באופן טבעי ילדים ובני נוער נמצאים שם יותר.
עודד פורר: מה את עושים עם הפניות?
עודד פורר: עם אותן 457 פניות.
נאוה כהן אביגדור: ככל שמתקבלת פנייה, חשוב להביא איך המוקד הזה פועל.
נאוה כהן אביגדור: מוקד 105.
נאוה כהן אביגדור: בקו הראשון יש שוטרים שעברו הכשרה ייעודית לעולמות התוכן האלה.
נאוה כהן אביגדור: מקבלים את הפנייה וממפים אותה.
נאוה כהן אביגדור: המוקד עוסק גם בהסרת תכנים, גם באכיפה וגם בהפניה לטיפול הלאה, ככל שצריך, במערכות השונות.
נאוה כהן אביגדור: יש בתוך המוקד –וזה מה שהופך אותו בין היתר לייחודי בעולם – דסק שותפויות.
נאוה כהן אביגדור: בדסק השותפויות יושבים נציגים בכירים של חיזוק וקידום קהילתי, משרד החינוך, משרד הרווחה, משרד המשפטים, משרד הבריאות, כמובן משטרת ישראל שנותנת את המעטפת כולה.
נאוה כהן אביגדור: זה מוקד משטרתי אזרחי.
נאוה כהן אביגדור: ברגע שהתקבלה פנייה והיא ממופה, היא עוברת לטיפול מיידי.
עודד פורר: סלחי לי, אבל אני רוצה לרדת לרזולוציה קצת יותר ברורה.
עודד פורר: 457 פניות התקבלו בשנת 2019.
עודד פורר: אם תוכלי למפות לי את הטיפול באותן 457 פניות ומה עשו.
עודד פורר: שבע פניות העבירו למשרד החינוך, חמש פניות העבירו למקום אחר.
עודד פורר: מה קרה לאותן 457 פניות בנושא הזה.
נאוה כהן אביגדור: אני יכולה להתייחס למגמות שמייצגות את האירועים שאנחנו פותחים.
נאוה כהן אביגדור: מעבר לכך, יש אירועים שבאמת חלק גדול מהאירועים מוגדרים אצלנו כאירועים משולבים.
נאוה כהן אביגדור: אנחנו רואים באירועים האלה גם פן פלילי וגם פן אזרחי.
נאוה כהן אביגדור: במסגרת הפן האזרחי, דברים עוברים לטיפול במשרדים הרלוונטיים.
נאוה כהן אביגדור: במסגרת הפן האכיפתי, משטרת ישראל ומשרד המשפטים מטפלים.
עודד פורר: את יודעת למפות לי את ה-457 פניות?
נאוה כהן אביגדור: לא כרגע.
נאוה כהן אביגדור: אני יודעת למפות את המגמות.
עודד פורר: כמה זמן ייקח למפות אותן?
עודד פורר: אני מניח שיש לכם מערכת ממוחשבת לפניות האלה.
נאוה כהן אביגדור: יש לנו מערכת ממוחשבת לפניות האלה.
נאוה כהן אביגדור: כן חשוב לי לציין את המיפוי של האירועים שאנחנו מקבלים.
נאוה כהן אביגדור: 90 אחוזים מהם הם אירועים שאנחנו רואים אותם כאירועים משולבים פליליים אזרחיים.
נאוה כהן אביגדור: רוב המדווחים הם הורים, לאחר מכן הנפגעים עצמם ולאחר מכן - - -
עודד פורר: הרי בשנת 2019 נפתחו רק שני תיקים.
עודד פורר: אם 90 אחוזים מ-457 פניות הם משולבות פלילי ואזרחי, איך יכול להיות שנפתחו רק שני תיקים?
נורית יכימוביץ: אני יכולה להשלים את התמונה.
נורית יכימוביץ: הנתונים האלה הם רק נתוני פרקליטות.
נורית יכימוביץ: יש גם הרבה מאוד תיקים שנפתחים במשטרה.
עודד פורר: בהמשך אני אתן להם להתייחס.
נורית יכימוביץ: מהם נגזרים גם כתבי אישום שמוגשים על ידי מחלקת התביעות המשטרתית.
נורית יכימוביץ: זאת אומרת, מספר כתבי האישום בפועל הוא יותר גדול.
עודד פורר: כתבי אישום שהוגשו ב-2019, אני מניח שהם על אירועים שקרו ב-2018 ואחורה.
עודד פורר: עד שהתיק עובר למצב של כתב אישום, יואב בוודאי מכיר את התהליך, זה לא קורה תוך זמן קצר בדרך כלל ובטח גם בתיקים כאלה.
עודד פורר: אם תוכלי, נאוה, אפילו בטלפון, תוך כדי הדיון, להשיג עוד נתונים – זה יהיה טוב.
עודד פורר: אם לא, תעבירי לנו בהמשך.
נאוה כהן אביגדור: מן הסתם זה יהיה בהמשך.
נאוה כהן אביגדור: יש עוד משהו שחשוב לומר בהקשר הזה מבחינתנו.
נאוה כהן אביגדור: מתייחסים לאירועים האלה באמת במלוא החומרה.
נאוה כהן אביגדור: הפניות מגיעות מכלל החלקים בחברה ומכלל המגזרים.
נאוה כהן אביגדור: אלה לא אירועים ייחודיים למגזר כזה או אחר.
נאוה כהן אביגדור: כפי שאמרתי, אנחנו גם עוסקים בהסרת תכנים, גם באכיפה וגם מפנים לטיפול.
נאוה כהן אביגדור: המוקד הזה היום הוא תחת אחריותה של השרה לחיזוק ולקידום קהילתי והיא באמת רואה בנושא הזה חשיבות עליונה.
נאוה כהן אביגדור: התחלנו עבודת מטה כדי להרחיב את המענים בפן האזרחי.
עודד פורר: את יכולה לתת נתונים לגבי הסרת תכנים?
עודד פורר: כמה פניות היו לכם להסרת תכנים?
נאוה כהן אביגדור: כל הנושא של נתונים, של פעילות אכיפתית משטרתית, אני אזרחית, עובדת המשרד לחיזוק וקידום קהילתי.
עודד פורר: אבל את אומרת שאתם מטפלים בהסרת תכנים.
עודד פורר: כמה פניות היו לכם כדי להסיר תכנים?
עודד פורר: ניקח כדוגמה את שנת 2019.
עודד פורר: כמה פניות להסרת תכנים יצאו מהמוקד?
נאוה כהן אביגדור: זאת בקשה שנעביר אותה הלאה ונגיש את הנתונים.
עודד פורר: לפני שאני עובר ל-ים, כי היא עכשיו התחברה ואחר כך אני אתן למשרד לביטחון פנים להתייחס, אני כבר אומר לך שאני אבקש – אני חושב ששבוע זה מספיק זמן להביא את כל הנתונים האלה, בעיקר אם יש לכם מערכת ממוחשבת – לקחת רק את 2019.
עודד פורר: 457 הפניות האלה, מה קרה אתן, מה עבר לפנייה להסרת תכנים וגם מבחינה תוצאתית.
עודד פורר: אם פניתם 100 פניות להסרת תכנים, כמה תכנים באמת בפועל הוסרו.
עודד פורר: מה התוצאה הסופית.
ים קטאל: כן.
ים קטאל: אני אציג את עצמי.
ים קטאל: אני ים.
ים קטאל: בשנת 2013 הייתי הנפגעת הראשונה מהפצת סרטונים.
ים קטאל: חברתי ליפעת קריב ויזמנו ביחד את החוק הזה שהוא מאוד מאוד חשוב לנו עד היום.
ים קטאל: עד היום אנחנו מספרות ומדברות על החוק ועל התופעה הזאת בכל מקום אפשרי.
ים קטאל: מאז אני השתקמתי.
ים קטאל: עברתי תקופה לא קלה מאז.
ים קטאל: היו לי ניסיונות לשים קץ לחיי אבל ברוך השם לקחתי את זה והשתקמתי והיום אני מרצה ואני נפגשת עם המון בני נוער בכל הארץ.
ים קטאל: אני בעצם נפגשת עם תיכוניסטים ומרצה על התופעה הזאת ועל מה שקרה לי.
ים קטאל: אני מספרת להם את הסיפור שלי.
ים קטאל: אני רואה את השינוי ומה שהם מרגישים אחרי שהם שומעים את הסיפור שלי, אחרי שהם פוגשים נפגעת עבירה.
ים קטאל: יש הרבה דברים שהם לא מסוגלים גם לספר למורים, לרכזות, לאנשים מבוגרים, והם מחכים בסוף ההרצאה וניגשים אלי ומספרים לי שגם הם עוברים דברים כאלה.
ים קטאל: התופעה הזאת ממש גדלה.
ים קטאל: אני חושבת שהדבר היחיד שיכול לעצור אותה זה באמת כמה שיותר לבוא ולדבר על זה ולספר.
ים קטאל: זה שאני מופיעה ומדברת על זה ומספרת את זה לתיכוניסטים שגם הם עוברים כרגע דברים כאלה, הם ממש מבינים ויוצאים שונים.
ים קטאל: לא מספיק מדברים על זה.
ים קטאל: אני ממש מאמינה שצריך להגיע לכמה שיותר תיכונים ולכמה שיותר מקומות.
ים קטאל: חברתי לדנה דבורין ויש לנו הצגה שיצאה על הסיפור שלי, בה גם אני משתתפת.
ים קטאל: בהצגה מסופר הסיפור שעברתי כאשר האקס שלי הפיץ את הסרטונים שלנו ברשת.
עודד פורר: כל הכבוד שאת מסכימה להיחשף כך.
עודד פורר: אני חושב שזה ממש ממש לא טריביאלי.
עודד פורר: העובדה שאת מסכימה לקחת את הנושא הזה, באמת הובילה לתיקון הזה.
עודד פורר: היא הובילה לתיקון הזה ברמה כזאת שאני לא יודע, ואי אפשר לדעת, לכמה באמת עזרת אבל בוודאי עזרת למאות רבות של אנשים.
עודד פורר: מעניין אותי לדעת.
עודד פורר: אמרת שאת מרצה בפני תיכוניסטים.
עודד פורר: זה משהו מאורגן עם משרד החינוך או משהו וולנטרי שאת עושה?
ים קטאל: אני בעצם עושה את זה יחד עם לירון שמם שהיא עיתונאית.
ים קטאל: היא מלווה אותי מהרגע הראשון שקרה לי המקרה.
ים קטאל: אנחנו עובדים עם הרבה בתי ספר.
ים קטאל: מזמינים אותנו.
ים קטאל: זה לא משהו מאורגן.
ים קטאל: אני ממש אשמח אם אפשר יהיה באמת לארגן את זה באופן יותר מסודר זאת הרצאה של שעה וחצי.
ים קטאל: זה יותר עובר מפה לאוזן.
ים קטאל: לדעתי זה מאוד חשוב.
ים קטאל: זה דבר שבאמת יכול להביא שינוי בתודעה.
עודד פורר: זה משהו שהוא וולנטרי לפי רצון מנהלי בתי הספר שמזמינים אותך.
ים קטאל: מזמינים אותי מכל מיני בתי ספר, מכל מיני בתי ספר תיכונים, וכבר קרה שכמה פעמים הגעתי לאותו תיכון, לכל השכבות.
ים קטאל: אני מקווה להגיע לכמה שיותר תיכוניים כי באמת אני רואה שינוי.
ים קטאל: אחרי כל הצגה ואחרי כל הרצאה, ניגשים אלי ילדים שחווים את אותו הדבר או שגם לא את אותו דבר.
ים קטאל: זאת לא חייבת להיות הפצת סרטון.
ים קטאל: זה יכול להיות שיימינג כלשהו ולצערנו זה קורה כל כך הרבה ולא תמיד יש להם את האומץ לבוא ולספר למישהו מבוגר.
ים קטאל: הם ניגשים אלי אחרי ההרצאה ומדברים אתי ומספרים לי.
ים קטאל: אני עושה להם שינוי, משהו במוח, והם מבינים שעדיין יש את הדרך להמשיך ועדיין אפשר לצאת מכל דבר, מכל החושך הזה.
ים קטאל: אני מראה להם דוגמה, את עצמי.
עודד פורר: כל הכבוד.
עודד פורר: תישארי אתנו להמשך הדיון.
עודד פורר: יכול להיות שיהיו לנו שאלות.
עודד פורר: משרד החינוך, קחו בחשבון שבהמשך אני אבקש מכם התייחסות לעניין הזה אבל אני רוצה עכשיו לשמוע את המשרד לביטחון פנים, סביב הנתונים ובאמת בואו ניקח את שנת 2019 כדוגמה דרכה אולי נתחיל לרדת לרזולוציות.
עודד פורר: נמצא אתנו כאן רב-פקד גלעד בנט.
גלעד בנט: כן.
גלעד בנט: אני ממלא מקום ראש מדור אסטרטגיה ושותפויות בחטיבת הסייבר, סיגנט, במטה הארצי, באגף החקירות והמודיעין.
גלעד בנט: אני אדבר קצת על הנתונים, גם ביחס למה שהוזכר, בהתייחס לדוח, וגם ביחס לשנים 2019 ו-2020 שלטעמי משנים לחלוטין את המגמה שהוצגה בפתיח.
גלעד בנט: למעשה מה שעשיתי, חילקתי את התקופה שבין 2014 ל-2020 לשתי תקופות.
גלעד בנט: התקופה הראשונה היא בחמש השנים הראשונות, מ-2014 עד 2018, והשנייה היא לשנת 2019 ו-2020.
גלעד בנט: אנחנו רואים שיש שינוי מגמה משמעותי ודרמטי.
גלעד בנט: שינוי המגמה ניכר ביחס לכמה נתונים.
גלעד בנט: האחד, יחס הפתיחה וסגירה של תיקים.
גלעד בנט: הוא צנח מ-80 אחוזים בחמש השנים הראשונות ל-31 אחוזים בשנתיים האחרונות.
עודד פורר: סגירה של 80 אחוזים ועכשיו זה ירד ל-31 אחוזים?
גלעד בנט: כן, והשנה עוד לא הסתיימה.
גלעד בנט: אני רק רוצה לומר ששנת 2020 היא אלמנט מתקן בכל האירוע הזה.
גלעד בנט: אני גם אסביר יותר מאוחר איך היא אלמנט מתקן.
גלעד בנט: זה לא עניין טריביאלי.
גלעד בנט: זה לא עניין שהוא נתון לאיזשהו סוג של מקרה.
גלעד בנט: אנחנו הקמנו מערכים שמסייעים באירוע הזה ואחר כך אני אציג אותם.
גלעד בנט: נתון נוסף הוא ירידה דרמטית ביחס לתיקים שנסגרו בעילה של עבריין לא נודע, ביחס לכלל התיקים.
גלעד בנט: אנחנו מדברים על 52 אחוזים בשנת 2014 ושישה אחוזים ב-2020 והשנה עוד לא נסתיימה.
גלעד בנט: נתון שלישי הוא ירידה ביחס התיקים שנסגרו בעילת חוסר ראיות מסך כלל התיקים.
גלעד בנט: אנחנו מדברים על 28 אחוזים בשנת 2014 ו-0.4 אחוז בשנת 2020.
עודד פורר: אתה יודע לומר לי נומינלית מה מספר התיקים שהיה ב-2019 ומה מספר התיקים שהיו ב-2020?
גלעד בנט: בשנת 2019, נפתחו בסך הכול 231 תיקים.
גלעד בנט: בשנת 2020, בחציון הראשון, נפתחו 256 תיקים.
גלעד בנט: הנתון של סגירת התיקים בגין עבריין לא נודע, הוא הנתון שבעצם מספר את כל הסיפור.
גלעד בנט: אני תכף אתייחס אליו.
גלעד בנט: נתון נוסף הוא הכפלה של מספר התיקים שהועברו לתביעה, שאלה יחידות התביעה והפרקליטות.
גלעד בנט: אנחנו מדברים על 12 אחוזים בבלוק של 2014-2018 ועל 25 אחוזים בשנתיים האחרונות.
גלעד בנט: אנחנו שואלים את עצמנו מה גרם לשינוי הזה.
גלעד בנט: זה שינוי שהוא ממש לא טריביאלי.
גלעד בנט: אנחנו הקמנו כמה מוקדים שמתעסקים באירוע הזה – האירוע הזה בכלל נקרא סייבר ואיך אנחנו מתייחסים לפשיעה במרחב המקוון - שנקרא סרטונים ברשת שהוא זווית מתוך כלל הפשיעה.
גלעד בנט: בצמוד למוקד של יחידה 105 נמצא מוקד שנקרא מרכז הסייבר הארצי ביחידת הסייבר, בלה"ב 433, וזה למעשה מרכז היתוך גם של מידע.
גלעד בנט: אנשי המרכז מסתכלים כל בוקר על כל התיקים שנפתחו ביום שלפני, ביממה שלפני, ומנסים למצוא מכנים משותפים, מנסים למצוא מובילים אינטרנטיים לעבריין, מנסים למצוא יחידות שעובדות על אותם תיקים בלי לדעת אחת על השנייה ולמעשה המרכז הזה הופך את תהליך ההיתוך המודיעיני להרבה יותר יעיל וכלל החקירה הופכת להרבה יותר יעילה.
גלעד בנט: המרכז הזה, מעבר לזה שהוא מבצע היתוך, הוא גם סוג של עזרת דסק ליחידות החוקרות.
גלעד בנט: זאת אומרת, נכנסת מתלוננת בגין הסרטונים לתחנת משטרה, החוקר לא יודע איך לטפל בתיק, הוא יודע שיש לו מקום שהוא יכול להתקשר אליו.
גלעד בנט: מעבר לזה, זה מרכז שמפתח, הוא סוג של סינגל פוינט אוף קונטקט לספקיות הגדולות של הרשת, הרשתות החברתיות, בחוץ לארץ.
גלעד בנט: זאת אומרת, התהליך הופך להיות הרבה יותר מהיר והרבה יותר יעיל.
גלעד בנט: זה באזור של מס"א, של מרכז הסייבר הארצי.
עודד פורר: אתה יודע לומר כמה זמן, מרגע שנפתח תיק כזה, עד שהוא עובר לפרקליטות?
גלעד בנט: זה משתנה מתיק לתיק.
גלעד בנט: זה משתנה מההיקף.
גלעד בנט: תכף אני אדבר גם על תיקים יזומים שביצענו.
עודד פורר: יש עוד דבר שתתייחס אליו.
עודד פורר: האם אתה מגיע רק לחשוד, מה שנקרא המפיץ הראשון, או שאתה הולך עוד כמה מעגלים מעבר לו.
עודד פורר: על פי החוק גם המפיץ גם המפיץ השני או השלישי הוא עבריין במקרה הזה.
גלעד בנט: זאת נקודה שבאמת רשמתי לעצמי להתייחס אליה כי היא לחלוטין לא פשוטה.
גלעד בנט: קודם כל, יש את הנחיית פרקליט המדינה בעניין הזה ואני מציע שחברתי מהפרקליטות תדבר על זה.
גלעד בנט: גם מהותית אתה תמיד רוצה למקד את הפעילות באנשים שביצעו את החלק הארי של העבירה ביחס לכלל ההפצה.
גלעד בנט: קשה מאוד לעשות את זה כאשר מדובר בתוכנות של מסרים מידיים.
גלעד בנט: אפשר לעשות את זה ביחס להפצות אחרות אבל צריך לזכור שאי אפשר בקבועי הזמן של החקירה - וכולם רוצים שבן אדם שביצע עבירה חמורה יהיה עצור עד תום ההליכים, החקירות האלה מוגבלות בזמן – לתפוס את כל האנשים שהפיצו, גם אם אתה יודע עליהם.
גלעד בנט: זה במובן של תפסת מרובה לא תפסת.
גלעד בנט: בהיבט הזה ביקשנו כבר לפני כמה שנים את הפרקליטות להתייחס לאירוע הזה כי באמת זאת שאלה מהותית.
גלעד בנט: זאת שאלה שהמשטרה לא רוצה להתעלם ממנה והיא לא רוצה להשאיר אנשים בצד.
גלעד בנט: יש את הביקורת הציבורית שהמשטרה נתונה תחתיה באירועים מהסוג הזה, היא בפוטנציה סיכון שצריך לנהל אותו והפרקליטות התייחסה לזה.
גלעד בנט: אני מציע שהפרקליטות תתייחס לזה.
גלעד בנט: הדבר האחרון שאני רוצה לספר עליו הוא על פעילות יזומה שאנחנו מבצעים.
גלעד בנט: אנחנו לא מחכים רק למתלוננות שתיגשנה ליחידות המשטרה ותתלוננה על התיקים האלה.
גלעד בנט: אנחנו מבצעים פעילות של ניטור של פורומים מהסוג הזה שבעצם מפיץ סרטונים, אפילו עוד לפני שהמתלוננות יודעות על כך.
גלעד בנט: ביחידת ימ"ר תל אביב בוצעה בחודשים האחרונים פעילות סמויה שבעצם איתרה בצורה יזומה 160 מתלוננות שלא ידעו שהסרטונים שלהם מסתובבים בפורום, בטלגרם.
גלעד בנט: זאת פעילות מאוד איכותית עם שלושה עצורים עד תום הליכים, זאת הרבה מאוד פעילות טכנולוגית שתכליתה בעצם שיוך של שם משתמש בפורום.
גלעד בנט: כידוע לכם האנשים לא משתמשים בשמות האמיתיים שלהם בפורומים האלה אלא משתמשים במה שאנחנו מכנים אווטרים.
גלעד בנט: יש כאן המון פעילות טכנולוגית ברקע שהתכלית שלה היא בעצם לקשר בין אדם אמיתי למשתמש.
גלעד בנט: כאמור, שלושה עצורים עד תום הליכים.
גלעד בנט: הפסקת העבירה, הסרה ומחיקה של תכנים, דברים שהם כלל לא טריביאליים.
גלעד בנט: סוג של פעילות נוספת במכללת שנקר.
גלעד בנט: שלושה חשודים שהדביקו - ממש השתמשו בתשתיות של המכללה כדי להדביק – מחשבים של מתלוננות פוטנציאליות כאשר למעשה ההדבקה הזאת תתאפשר להם להיכנס אחר כך ולמצוא נתונים וחומר במחשב.
עודד פורר: בהתייחס – ואני ארצה גם את ההתייחסות של הפרקליטות לעניין הזה – לאותו מקרה בדנמרק שהועלה כאן, שלקחו מקרה אחד ולקחו 1,000 חשודים שהיו בתוך האירוע הזה.
גלעד בנט: אני מציע לקחת את ההשוואות האלה בקורטוב של זהירות.
גלעד בנט: אני לא מכיר את שיטת המשפט בדנמרק.
גלעד בנט: אני לא מכיר את התיק.
גלעד בנט: יכול להיות שבאמת היו שם מהותית 1,000 אנשים שהיה ראוי להעמיד אותם לדין.
גלעד בנט: אני לא יודע מי יחידת החקירה, יכול להיות שליחידת החקירה היה לה אורך נשימה ולתביעה היה אורך נשימה ורצו לעשות איזשהו תיק דגל מהסוג הזה, במובן של ראה, הוזהרתם.
גלעד בנט: צריך להתייחס לזה בזהירות.
גלעד בנט: זאת עוד נקודה שרציתי להתייחס אליה.
גלעד בנט: ההשוואות האלה מסוכנות.
עודד פורר: חברת הכנסת תומא סלימאן, רצית להתייחס?
עאידה תומא סלימאן: רציתי להתייחס לנתונים.
עאידה תומא סלימאן: אם אפשר לקבל את הנתונים האלה גם בכתב.
גלעד בנט: בוודאי.
עאידה תומא סלימאן: כדי שנוכל להסתכל עליהם לעומק ולראות מה קורה.
עאידה תומא סלימאן: אגיד את האמת, אני מאוד התרשמתי מהנתונים והתחלתי לחשוב שבאמת כנראה כאשר העבירה מטופלת בדרגים, בוא נגיד, ושמים בה את כל המשאבים, עצם העובדה שהיא מטופלת ביחידת סייבר, שיש לה את המשאבים ויש לה את היכולות שיכולים להיות בנושאים אחרים או בעבירות אחרות, המשאבים האלה לא מוקדשים כדי לפענח.
עאידה תומא סלימאן: אבל בכל זאת בגלל שאנחנו חיים בתוך החברה שלנו ובגלל שאנחנו שומעים מנשים שהגישו או אנשים שהגישו תלונות, יש שני דברים שאני ארצה להבין.
עאידה תומא סלימאן: דבר ראשון הוא שרוב התלונות שמגיעות, נשים מדווחות שהן לא מגיעות אלא יותר נסגרות, לא כפי ההתרשמות מהסטטיסטיקה שניתנה עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: אני טיפלתי בשני מקרים באוכלוסייה הערבי, שתי נשים שהלכו והתלוננו בתחנת המשטרה וההצעה של השוטרים הייתה: את רוצה עכשיו שיעשו לך פדיחה?
עאידה תומא סלימאן: לא כדאי לך.
עאידה תומא סלימאן: לאימא הוצע שתעבור מהעיר לעיר אחרת כי יהפכו את החיים שלהם לגיהינום מבחינת הרכילויות וכולי.
עאידה תומא סלימאן: איך יכול להיות ששוטרים בתחנת משטרה יכולים להמליץ המלצות כאלה?
עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לתת שמות של תחנות משטרה.
עודד פורר: אני מציע בעניין הזה שאם תוכלו, תעבירו אלינו את הנתונים שאתה הצגת בפנינו, הנתונים המספריים, עם חלוקה לכמה זה במגזר הערבי וכמה במגזר היהודי.
עודד פורר: יהיה מאוד מעניין לדעת אם יש הבדל בטיפול בתחנות מסוימות.
עאידה תומא סלימאן: אם נקבל לפי פריסת תחנות, זה מאוד יעזור.
עודד פורר: לא יודע אם תחנות אבל ברמה מגזרית.
יואב סגלוביץ': אני חושב שבסך הכול הנתונים – התוספת שגלעד נתן - שנתתם הם תוספת מאוד חשובה.
יואב סגלוביץ': אני חושב שזה מעודד.
יואב סגלוביץ': הרבה פעמים אנשים חושבים שאי אפשר להילחם בדבר הזה.
יואב סגלוביץ': רק מי שמכיר קצת יותר איך זה עובד.
יואב סגלוביץ': אני חושב שאם יש לי הערה אחת - אני חושב שזה צריך להיות קול שיצא מהוועדה – היא שצריך יותר לפרסם את העניין הזה.
יואב סגלוביץ': אני חושב שיש הרבה מאוד אנשים שהתחושה הכללית שלהם, בגלל דברים אחרים, נכונים או לא נכונים, לא משנה, שפונים למשטרה ואין מענה.
יואב סגלוביץ': אני חושב שדווקא בתחום הזה, מאחר והוא נתמך על ידי מערך סייבר שנולד גם לדברים אחרים אבל כאן הוא תומך, היכולת היא מאוד מאוד גבוהה.
יואב סגלוביץ': אם אנחנו רוצים למנף את הדבר הזה, של השיימינג הזה, צריך להבין, זה בדרך כלל מתלווה לעבירות נוספות.
יואב סגלוביץ': אלה לא רק הסרטונים אלא בדרך כלל אלה עבירות מעורבות כאשר לפעמים נשים לא רוצות להתלונן.
יואב סגלוביץ': אני חושב שאם אני יכול לומר משהו זה דווקא דרך הוועדה לפרסם את העובדה שבתחום הזה למשטרה יש יכולת גבוהה מאוד וצריך לנצל אותה.
יואב סגלוביץ': גם הנתונים שנתת, נכון שיפורסמו.
יואב סגלוביץ': נכון שיצאו החוצה.
עודד פורר: אתה יודע לומר כמה מהתכנים האלה בפועל הוסרו בסוף?
גלעד בנט: אני יכול לומר לך שבפרשייה האחרונה שציינתי, שנחקרה בימ"ר תל אביב, התכנים הוסרו.
גלעד בנט: 160 מתלוננות.
גלעד בנט: הסיפור של הסרה, מבחינתנו, הפסקת העבירה והפסקת הפגיעה בנפגעת, זה מעל לכל.
עודד פורר: אני מנסה לדעת האם יש לכם בעיה במובן הזה מול התאגידים.
גלעד בנט: לא.
גלעד בנט: לרוב אין בעיה, במיוחד הרשתות והמסרונים המידיים שהם באמת ממוסדים.
גלעד בנט: יש להם מדיניות פגיעה בקהילה מאוד מאוד ברורה.
גלעד בנט: אגב, בחלק גדול מהתלונות ניתן אפילו באזורים שהם פחות ברורים בעניין העבירה הפלילית, ויש גם כאלה, אנחנו גם עוזרים למתלוננות ליצור קשר באמצעות הממשק המקוון שיש לאזרח ויכולת התלונה.
גלעד בנט: זה בעיקר ברשתות החברתיות.
גלעד בנט: הסרת תכנים זה בהחלט משהו שאנחנו כחטיבת סייבר סיגנט ביקשנו ממש בחודשים האחרונים מכל המכלולים שמטפלים, להתייחס כאל מדד, כמדד מתועד, כי לדעתנו זה בהחלט משהו שהוא לא פחות חשוב ואולי אפילו יותר חשוב מהעמדה לדין של העבריין בנסיבות מסוימות.
עודד פורר: היועצת המשפטית ואחריה חברת הכנסת יזבק.
ענת מימון: אני רוצה לשאול לגבי הסרת התכנים.
ענת מימון: אתם עושים את זה בדרך של פנייה שלכם, באמצעות פנייה משפטית?
ענת מימון: כלומר, מה הסמכות שלכם, האם זה נתון לרצונו הטוב של אותו גורם שאתם פונים אליו או שיש לכם את הסמכות לדרוש את הסרת התכנים?
גלעד בנט: מבחינת הסרת תוכן, יש לספקיות הגדולות, כמו שאמרתי, מדיניות הסרה משלהן.
גלעד בנט: במקרים רבים זה נעשה בצורה וולנטרית.
גלעד בנט: במקרים רבים שזה לא נעשה בצורה וולנטרית, אנחנו פונים לפרקליטות, לה הסמכות להסיר תכנים בעבירות שקבועות בחוק – אולי יעלה תרחיב על כך אחר כך – וזאת בעצם לא הסרה אלא חסימה של גישה לאתרים האלה דרך הספקיות הישראליות.
עאידה תומא סלימאן: בכמה מקרים פניתם לפרקליטות למשל בשנתיים האחרונות?
גלעד בנט: הרבה מאוד.
עודד פורר: אחרי חברת הכנסת יזבק, אני אתן לפרקליטות.
גלעד בנט: הממשק עם מחלקת הסייבר והפרקליטות הוא ממשק הדוק, גם ברמה המתודולוגית וגם ברמה המבצעית.
גלעד בנט: אני חושב שאחוזי ההסרה שלהם הם יחסית גבוהים מאוד.
גלעד בנט: יש שם שיקול דעת שמופעל בצורה מאוד טובה.
גלעד בנט: יש גם חשיבות לאורך זמן, המקצועיות, ההתמקצעות שלך בסוג העבירה, בהכרות עם המדיניות השונה בין ספק לספק וחשוב שזה ייעשה במקום אחד.