GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמי פלמור: ואני אגיד לטובת התהליכים הבאים שאני מזמינה לכל אדם שרוצה לקחת בתהליך ממשלתי שבא ואומר בואו ותשפיעו, שיבוא וישפיע.
אמי פלמור: שלא יבוא רק בסוף כדי לזרוק עגבניות.
אמי פלמור: כי יש אפשרות להשפיע.
אמי פלמור: ועובדה היא, ואני מבקשת לכבד את זה, עובד היא, ותסתכלו על השמות אחד אחד, שבאו אנשים מרחבי הנגב, יהודים וערבים, ואמרו את שלהם.
אמי פלמור: חלק מהדברים קיבלנו, חלק מהדברים לא קיבלנו, אבל אני גאה מאוד בעובדה שהיה קשב מלא והיה דיון שהיה דיון שניסה לשמוע מגוון רחב.
אמי פלמור: כמו שאת אמרת ביושר רב, גם בקרב החברה הערבית, גם בקרב נשים פמיניסטיות יש דעות כאלה ואחרות.
אמי פלמור: אני רוצה להתייחס לשני נושאים.
אמי פלמור: הנושא של השפה העברית.
אמי פלמור: הנושא שהנושא של השפה העברית הוא נושא פוליטי, אני לא מתעלמת ממנו, בקרב ערביי ישראל ובקרב הבדואים.
אמי פלמור: אני אומרת כגורם ממלכתי שבלי לדעת עברית, ואנחנו אומרים את זה ושמענו את זה, אם אני מגיעה למרכזי ריאן ומנסה לקשור שיחה עם קבוצה של נשים שכבר יושבות עם הילדים על הרגליים ומנסות ללמוד כדי להיכנס לשוק התעסוקה והן לא מסוגלות לקשור איתי שיחה בסיסית מבחינתי זה לא נושא פוליטי.
אמי פלמור: מבחינתי זה ביזיון של מדינת ישראל שאני אזרחית גאה שלה, שהנשים האלה לא יודעות עברית ושאין להן נגישות לא למשטרה, כי אם את לא מדברת עברית אז להגיע למשטרה הרבה יותר קשה, ולא לזכויות משפטיות ולא לשירותי רווחה ובריאות ולא לפתוח לעצמך חשבון בנק - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל אנחנו יודעים שהמוסדות האלה צריכים להנגיש את השפה הערבית.
עאידה תומא סלימאן: אני לא אתייחס עכשיו, לא אתווכח אבל בואו לא נקבע עובדות.
עאידה תומא סלימאן: הם היו צריכים להנגיש את השפה הערבית כי זאת שפה רשמית.
אמי פלמור: אני אומרת את זה בתור מי שמנסה, אני אומרת את זה גם בשירותים של משרד המשפטים, אנחנו נותנים היום גם שירותים בערבית.
אמי פלמור: יש לנו עובדים ערבים בקבלת קהל, יש לנו מרכז שירות שמדבר בערבית.
אמי פלמור: וגם אמרתי בתחילת הדברים, גילינו שדווקא המעשה של המדינה של הנגשת שירותים והשתלבות בתעסוקה, אם נהגי האוטובוסים היום מדברים ערבית זה אחלה.
אמי פלמור: מהצד השני זה פגע בשליטה בשפה העברית והדבר הזה הוא חלק מההשתלבות.
אמי פלמור: אני חיפשתי עכשיו, לא הספקתי לקרוא מספיק מהר, איפה נכתב שאנחנו כתבנו שזה איום אסטרטגי.
אמי פלמור: אני כן רוצה להגיד, כי קראתי את מה שכתבנו על ההשכלה בשטחים.
אמי פלמור: השכלה זה דבר חיובי, אין ספק.
אמי פלמור: אבל אם אני רואה שרמת ההשכלה שם היא נמוכה יותר, היא לא מאפשרת השתלבות בחזרה, אם אני רואה שהשכלה שם היא מפתחת רגשות אנטי ישראליים אני כמנכ"לית משרד המשפטים הישראלי רוצה שהאזרחים שלי לא יקבלו השכלה שגורמת להם לאנטי ישראליות.
אמי פלמור: אני רוצה שהם יקבלו השכלה ביקורתית, אני לא רוצה שהם ילטפו את המדינה בכל מחיר, גם הילדים שלי שהם יהודים אני מגדלת אותם לביקורתיות.
אמי פלמור: ואני מתפלאת מאוד שיש התעלמות מוחלטת, שהדיבור על ההשכלה בשטחים התייחס לעובדה שהדבר הזה פתח פתח להבאת הנשים האפילו יותר מוחלשות מהנשים הבדואיות וזה הבאת נשים - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, זה לא ההשכלה שפתחה, בואו נדייק, זו לא ההשכלה שפתחה את הדרך - - -
אמי פלמור: עאידה אני אתייחס למה שנכתב פה - - -
עאידה תומא סלימאן: אפשר גם להגיד שהשכלת הגברים הערבים הבדואים באוניברסיטאות הביאה לפתיחה של הנושא הזה כי גם הגברים אז התחילו לחפש נשים יותר משכילות.
עאידה תומא סלימאן: בוא לא נעשה את ה- - -
אמי פלמור: אני רוצה להגיד שמאחר ודווח לנו על תופעה חדשה שבה גברים שנסעו ללמוד בשטחים פתחו שני בתים.
אמי פלמור: בית בשטחים ובית בישראל.
אמי פלמור: אז אני רואה בדבר הזה בעיה ואני אגיד את הדבר הזה בפה מלא, אני לא אצטדק על הדבר הזה.
אמי פלמור: אני רואה בדבר הזה בעיה ואני מצפה לדיון לא ממך, אני לא מדברת עלייך, אני מדברת על ההתייחסות לממצאים האלה כאל ממצאים - - -
ראויה אבו רביע: אבל אלה פלשתינים ואלה פלשתינים.
ראויה אבו רביע: זאת אומרת זה - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, ראויה, זה לא הכיוון.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכאשר מדובר על מגמה, וכולנו מסכימים, שהמגמה בדעיכה, המגמה בירידה.
עאידה תומא סלימאן: תמיד, אפילו כשהיא בירידה אנשים יחפשו מפלט ויעשו את זה כמה שיותר קל להם.
עאידה תומא סלימאן: אז יותר קל לפתוח בית בשטחים ולהחזיק אישה שם ואישה פה.
עאידה תומא סלימאן: בעיניי זה גם כן פסול אבל אי אפשר עכשיו להביא את זה כאילו ההשכלה גרמה לזה.
עאידה תומא סלימאן: מי ש- - -
אמי פלמור: לא ההשכלה, לא הבנת אותי.
אמי פלמור: אני רוצה להסביר.
אמי פלמור: לא התייחסנו לזה כאל השכלה שגרמה לזה, התייחסנו לזה כאל כך שמדינת ישראל צריכה לתת יותר הזדמנויות להשכלה גבוהה בתוך שטח מדינת ישראל כי הנהייה למוסדות האלה היא גם מקשה על ההשתלבות כי הרמה נמוכה יותר, היא גם מפתחת עוד זרוע של פוליגמיה שמתקיימת שם והיא מייצרת נזקים.
אמי פלמור: ועכשיו אני אגיד את המשפט המסכם, את המשפט שאף אחד לא רוצה לשמוע אותו כי הוא לא נעים והוא לא נוח לאף אחד, ולשמחתי הוא לא נוח לאף אחד בכלל.
אמי פלמור: אני בתור מנכ"לית משרד המשפטים אני צריכה בצער להגיד שהמדינה לא עשתה וגם היכולת שלה היום לעשות הרבה, מהר ואפקטיבי הוא לא מאוד גבוה.
אמי פלמור: למה?
אמי פלמור: כי התופעה כבר, כמו שאמרנו, חלחלה פנימה, כי סדרי העדיפויות הכללים כשעוסקים בפשיעה הם גם ככה כל הזמן סובלים מהעדר הקצאה ואנחנו רוצים להילחם במשפחות פשע ובסמים ובהשתוללות בכבישים שמאפיינת את הדרום, אני מדברת כרגע על מחוז דרום.
אמי פלמור: לכן אני נאלצת להגיד בקול רם את מה שאנחנו אומרים בחדרי חדרים.
אמי פלמור: אם אני אומרת שאני מודעת לזה שהכלים האכיפתיים שאני כבר משתמשת בהם ואני אמשיך להשתמש בהם הם לא מספיקים אני בעצם באה ושואלת את עצמי איך אני מגייסת את מה שאמרה חברת הכנסת זועבי, איך אני מגייסת את החברה הערבית לפעול בתוכה.
אמי פלמור: ואני, את מה שהמלצתי, המלצתי מתוך אמונה תמימה שיש לנו יכולת לעשות מהלך שהוא גם מהלך קשה ותקיף וגם מהלך שמגייס את כל הצדדים להילחם בתופעה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אני מצטערת, ישבנו שעתיים.
עאידה תומא סלימאן: שעתיים וחצי.
קריאה: אז בשביל מה מזמינים אותנו?
קריאה: אנחנו יושבים פה שעתיים וחצי, יש לנו מה להגיד ואנחנו חלק מהפתרון - - -
עאידה תומא סלימאן: אדוני, אתה נרשמת להגיע לדיון, אף אחד לא הבטיח לך שום דבר.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מבקשת עכשיו, אני רוצה לסכם את הדיון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אתה כן אמרת ואני מבקשת מעכשיו אל תמשיך את הדיבורים שלך.
קריאה: אני אמרתי שאנשים פה דיברו יותר מפעם וקיבלו הזדמנויות - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה על מה אתה מתווכח, מי כבודו שמתווכח כל כך הרבה.
עאידה תומא סלימאן: לא נתתי לך זכות דיבור, זאת לא פעם ראשונה שאנשים מגיעים לדיונים ולא מזדמן.
עאידה תומא סלימאן: שעתיים וחצי מעל ומעבר לדיון אז אני מבקשת לסכם את הדיון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני רושמת כמה נקודות.
עאידה תומא סלימאן: דבר ראשון, המדינה בחרה 70 שנה להזניח את האוכלוסייה הערבית הבדואית ולהפלות נגדה.
עאידה תומא סלימאן: והשאירה אותה גם בכל הנושאים האחרים אבל גם בנושא הזה לעצמה ולבעיות הפנימיות שלה.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה לשמוע גם כן מנציגי הלמ"ס מה שאני טענתי גם בתחילת הדרך שהתופעה בירידה.
עאידה תומא סלימאן: כך שכל הצלצולים והאזעקות שהיו בהתחלה כאילו התופעה הולכת וגוברת הוכח, ואני מאוד שמחה גם שהייתה הכנות של הצוות המקצועי להביא את הנתונים האלה ולהגיד באופן הכי ברור שההתפתחות הטבעית של חברה שמתפתחת ומנסה גם לקבל השכלה יותר גבוהה וגם להתפתח מבחינה חברתית מוצאת את דרכה להורדת התופעה שכולנו מסכימים שאנחנו לא מקבלים אותה ורואים בה עוול אמיתי לנשים ולילדים שחיים בתוכה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהצוות עבד בצורה גם מקצועית, יכול להיות שיש לי והשמעתי בפני יושבת ראש הצוות, המנכ"לית אמי פלמור, גם ביקורת על חלקים מצורת העבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני עדיין עומדת על החלקים האלה ואני עדיין חושבת שהושמעו שם והיה שיתוף פעולה בעיניי קצת יותר מדיי עם מנהיגות שניסתה גם לקבע את התופעה הזו כי יש לה בהרבה מהמקרים אפילו אינטרס אישי בלקבע את התופעה.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה לראות באמת שיתוף פעולה יותר הדוק עם ארגוני הנשים שהובילו את דגל העשייה בנושא.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהוזמנו להשתתף בצוות, חלק בחרו להגיע וחלק בחרו לא להגיע ולהשמיע את דעתם בחוץ, וחלק הגיעו, השמיעו את דעתם ולא היו חלק מהצוות.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה חלק מהפלורליזם הקיים גם לבחור דרכים שונות להשפעה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד שאני יצאתי מודאגת יותר מהדיון הזה בחלק שהוא קיים בעניין היתרי הנישואים.
עאידה תומא סלימאן: גם עצם העובדה שיש חשיבה שאפשר לתחם את זה באזור מסוים, דבר שאני טוענת שאי אפשר, אנחנו חברה אחת, אנחנו חברה גדולה שאפשר לאחר מכן לטעון - - - אני עדיין זוכרת כשבאתי לעשות לובינג בכנסת בנושא של דיני אישות, החוק לבתי דין למשפחה, וישבתי עם חברי כנסת יהודים דתיים שאמרתי להם שהבקשה היא לבטל את מרוץ הסמכויות.
עאידה תומא סלימאן: בגרסתו הראשונה הנשים הערביות ניסו לבטל בתיקון שלהם את מרוץ הסמכויות.
עאידה תומא סלימאן: ואז באו חברי הכנסת היהודים ואמרו בשום פנים ואופן זה לא יקרה, אנחנו לא ניתן שאתם תעשו את זה לנשים ערביות כי אחר כך יבואו הנשים היהודיות ויבקשו שוויון בעניין הזה.
עאידה תומא סלימאן: כך שאפילו החברה היהודית מושפעת מכל החלטה, לא רק החברה הערבית, לא רק הערבים בצפון, לא רק הערבים הבדואים בצפון, אלא כל המוסלמים, גם בצפון וגם בדרום וגם במרכז יושפעו מההחלטות האלה.
עאידה תומא סלימאן: ואני רוצה להגיד בצורה המפורשת שאני אפנה לוועדת שרים ואבקש, ואני שמחה שהשרה אמרה שכנראה לא תהיה החלטה היום, אני לא רוצה שתהיה תמיכה בהרחבה הזו ואנחנו נגד ההרחבה הזו באופן הנחרץ.
עאידה תומא סלימאן: אני נגד ההרחבה הזו.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכדאי מאוד לקיים עוד דיון בהמלצות במקביל, כנראה, לעוד דיונים שיתקיימו בוועדת השרים.
עאידה תומא סלימאן: אני אזמן, כנראה, בפגרה עוד דיון שימשיך את הדיון הזה וינסה למצוא גם פתרונות.
עאידה תומא סלימאן: היו הצעות נוספות שעלו בישיבה, ד"ר ראויה הציעה בעניין המשיאים השבטיים, המאזונים השבטיים שמקיימים את הנישואים האלה ואכיפה של החוק כלפיהם.
עאידה תומא סלימאן: ואני רק רוצה לסיים בדבר אחד – אי אפשר לנתק את הנושא הזה מהעניין הפוליטי.
עאידה תומא סלימאן: האמרה הברורה שהייתה בתחילת הדוח שבאה ואמרה שהמדינה התעלמה ולא אכפה ושהמדינה הזניחה ושהמדינה הובילה למצב כזה שיש כפרים בלתי מוכרים והשירותים לא מונגשים אליהם והנשים שם סובלות יותר מנשים שנמצאות בכפרים או ביישובים, מה שנקרא, יישובי קבע או יישובים מוכרים זה הודאה שהעניין הוא פוליטי.
עאידה תומא סלימאן: ואני תמיד האמנתי שכל נושא שקשור בענייני נשים הוא נושא פוליטי.
עאידה תומא סלימאן: כי האישי הוא פוליטי.
עאידה תומא סלימאן: ואנחנו תוצר של המצב, גם החברתי, גם הכלכלי וגם הפוליטי שאנחנו נמצאות בתוכו.
עאידה תומא סלימאן: תודה לכולכם, אני נועלת את הישיבה.
מוסי רז: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.
מוסי רז: על סדר היום הצעת חוק שיווי זכויות האישה (תיקון מס' 11) (מתן שירות ציבורי ללא המתנה בתור לאישה בהיריון), התשע"ח-2018, של חבר הכנסת יוסף ג'בארין.
יוסף ג'בארין: היה לנו דיון לקריאה ראשונה והייתה תמימות דעים בכל הנושאים והפרטים.
יוסף ג'בארין: כעיקרון הרעיון היה ליישר קו עם ההוראות שמופיעות בחוק לעניין אזרחים ותיקים וזה פחות או יותר מה שעשינו.
יוסף ג'בארין: זו הצעה חברתית מבורכת, גם זוכה לתמיכה רחבה מקיר לקיר.
יוסף ג'בארין: גם בקריאה הראשונה לא הייתה התנגדות ולא היו הסתייגויות.
יוסף ג'בארין: אני מציע שנתקדם ונאשר את הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית ואולי נוכל להספיק להעביר אותה עוד במושב הזה, בשבוע הקרוב.
ענת מימון: זה אמור לחזור לוועדת שרים.
יוסף ג'בארין: אני מקווה שנצליח.
יוסף ג'בארין: ננסה.
יוסף ג'בארין: אני רק אומר ששמחתי שכאשר הצעת החוק עברה בקריאה הטרומית, עוד לפני הקריאה הראשונה, היו הרבה תגובות חיוביות והיא נתקבלה בהרבה אהדה בציבור ובתקשורת.
יוסף ג'בארין: אני שמח שזה המצב.
מוסי רז: מישהו מהנוכחים רוצה להתייחס להצעה בכללותה?
מוסי רז: נתחיל בהקראה.
ענת מימון: הצעת חוק שיווי זכויות האישה (תיקון מס' 11) התשע"ח-2018
ענת מימון: בחוק שיווי זכויות האישה התשי"א-1951 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 6ד יבוא: "6ה.
ענת מימון: מתן שירות ציבורי ללא המתנה בתור לאישה בהריון
ענת מימון: "טיפול רפואי" – כהגדרתו בחוק זכויות החולה, התשנ"ו-1996.
ענת מימון: "מקום ציבורי" – מקום או חלק ממקם, העומד לשימושו של כלל הציבור או של חלק בלתי מסוים ממנו, והמנוי בתוספת.
ענת מימון: "שירות ציבורי" – שירות הניתן לציבור או לחלק בלתי מסוים ממנו בידי רשות ציבורית או במקום ציבורי, בדרך של מפגש פנים אל פנים, למעט טיפול רפואי.
ענת מימון: על אף האמור בסעיף קטן (ב), תינתן קדימות במתן שירות ציבורי לפי תור לאדם עם מוגבלות הזכאי לקבלת שירות ציבורי בלא המתנה בתור לפי חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח-1998, וכן לאזרח ותיק הזכאי לקבל שירות ציבורי בלא המתנה בתור לפי חוק האזרחים הוותיקים, התש"ן-1989".
ענת מימון: אחרי סעיף 9 לחוק העיקרי יבוא: "תוספת (סעיף 6ה(א)) מקום ציבורי
ענת מימון: בית קולנוע, תיאטרון, אולם מופעים, אצטדיון.
ענת מימון: מקום במיתקן תחבורתי המשמש למכירת כרטיסים לנסיעה בתחבורה ציבורית.
ענת מימון: לעניין זה, "מיתקן תחבורתי" – כהגדרתו בפקודת התעבורה.
ענת מימון: חנות גדולה כהגדרתה בחוק קידום התחרות בענף המזון, התשע"ד-2014".
ענת מימון: אני רק אעיר שכפי שאמר חבר הכנסת המציע, אנחנו התאמנו את הנוסח לנוסח שקיים בחוק האזרחים הוותיקים, ההסדרים לגבי אזרחים ותיקים.
ענת מימון: אנחנו כן נצטרך להוסיף הגדרה של רשות ציבורית בהתאם למה שקבוע שם.
ענת מימון: בנוסף אנחנו נצטרך לתת אפשרות לשינוי התוספת.
ענת מימון: שם מדובר על השר באישור ועדת העבודה והרווחה, כאן מתאים שזה יהיה שר המשפטים כי זה חוק שבאחריות שר המשפטים.
ענת מימון: אם אתם רוצים שזה יהיה באישור הוועדה, ההוספה של מקומות ציבוריים בהם תהיה הקדימות בתור לאישה בהיריון.
מוסי רז: לדעתי יכול להיות השר לבדו כל עוד זאת לא גריעה.
ענת מימון: שינוי תוספת, זאת גם גריעה.
מוסי רז: למה לא מופיע כאן תחבורה ציבורית?
יוסף ג'בארין: ההוספה יכולה להיות גם בגריעה.
ענת מימון: לכן אתם רוצים שזה יהיה באישור הוועדה.
מוסי רז: צריך את אישור הוועדה.
מוסי רז: אבל למה לא מופיע כאן תחבורה ציבורית?
ענת מימון: יש את המיתקן התחבורתי המשמש למכירת כרטיסים לנסיעה בתחבורה ציבורית.
מוסי רז: אני מבין.
מוסי רז: בתור לקנות את הכרטיס לאוטובוס אבל לא לאוטובוס?
מוסי רז: הכוונה למקום ישיבה באוטובוס.
עידו אליה: באוטובוסים יש מקום ישיבה ששמור לנשים בהיריון.
מוסי רז: השאלה אם זה בחוק.
מוסי רז: זה וולנטרי, לא?
עידו אליה: זה לא וולנטרי.
עידו אליה: זה מוגדר בחוק.
עידו אליה: זה מוגדר ברישיונות.
מוסי רז: אתה רוצה להתייחס לחוק?
עידו אליה: הייתה לנו הערה אחת והיא נכנסה לתיקון.
עידו אליה: זה מקובל עלינו.
ענת מימון: במקרה שניתן לקבוע את התור מראש.
מוסי רז: זה נכנס.
עידו אליה: מעבר לזה, זה מקובל עלינו.
מוסי רז: עוד התייחסויות?
ענת מימון: אני רק אעיר שאם אנחנו לא כותבים תחילה מיוחדת, החוק ייכנס לתוקף מיום הפרסום.
ענת מימון: בדרך כלל מספר שבועות.
דינה צ'רנו: משרד הבריאות.
דינה צ'רנו: צריך לקחת בחשבון את ההיערכות בשילוט.
דינה צ'רנו: זאת לא היערכות ארוכה, אבל אם זה עניין של שלושה שבועות, אולי צריך לשקול.
ענת מימון: חודש, חודשיים?
דינה צ'רנו: חודשיים.
יוסף ג'בארין: השאלה אם זה מחייב התייחסות מיוחדת.
דינה צ'רנו: לא.
דינה צ'רנו: לעניין התחולה אין לנו בעיה.
מוסי רז: זה לא שיש כאן תשתיות להכין או משהו כזה.
דינה צ'רנו: יש חובה לפרסם.
ענת מימון: לא קבענו חובה לפרסם את העניין אלא לאפשר את זה.
ענת מימון: הוספנו את הנושא של שינוי התוספת באישור הוועדה, שר המשפטים והנושא של הגדרת רשות ציבורית.
מוסי רז: יש הסתייגויות?
ענת מימון: יש בקשה לרשות דיבור של חבר הכנסת יהודה גליק.
מוסי רז: אני רוצה לבקש לסיעת מרצ.
יוסף ג'בארין: והרשימה המשותפת, מי שירצה.
מוסי רז: מי בעד אישור הצעת חוק שיווי זכויות האישה (תיקון מס' 11) (מתן שירות ציבורי ללא המתנה בתור לאישה בהיריון), התשע"ח-2018 עם התיקונים?
מוסי רז: מי נגד?
מוסי רז: בעד – פה אחד
מוסי רז: הצעת החוק התקבלה פה אחד.
מוסי רז: תודה, בהצלחה.
מוסי רז: הישיבה נעולה.
עליזה לביא: תודה, אני רק מזכירה לפרוטוקול שזה דיון משותף לוועדת חוץ וביטחון ולוועדת המשנה בנושא של סחר בנשים וזנות.
עליזה לביא: תודה חבר הכנסת אמיר אוחנה שנכנסת והשתתפת.
עליזה לביא: בוקר טוב, אנחנו כאן בישיבת הוועדה, ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ובזנות, דרכי התמודדות עם סוגיית הזנות בצבא, אנחנו בישיבת מעקב.
עליזה לביא: קיימנו ישיבה בנושא הזה, היום ה-22.3.2017 כ"ד באדר תשע"ז, הדיון המהיר הזה מתקיים ביוזמה של חברות הכנסת מיכל רוזין, איציק משולי, אורלי לוי אבוקסיס, קארין אלהרר, ומיקי זוהר, מקווה מאד שהם יכנסו לכאן במהלך השעה הקרובה.
עליזה לביא: כמו שאמרתי, אנחנו קיימנו בנובמבר דיון בנושא בהשתתפות היוהל"ם שמסרה את עמדת הצבא, שאלנו כמה שאלות בדיון הקודם ובינתיים גם התפרסמה כתבה בערוץ 10, כתבת תחקיר שחשפה חיילים וחיילות בישראל שמתקשים להתקיים מהמשכורת הצבאית.
עליזה לביא: רק לפני יומיים קיימתי פה שדולה – אני עומדת ביחד עם חברי כנסת נוספים בראש שדולת חיילים בודדים – הקדשנו הפעם את הדיון שלנו לחיילים בודדים ללא עורף משפחתי.
עליזה לביא: כלומר, חיילים שנולדו פה במדינת ישראל, מוגדרים כחיילים בודדים על מכלול הכשלים של המערכת והקשיים גם האזרחיים וגם האיתור שלהם, גם נושאים שקרובים אליכם – זה לא הדיון, אבל הקב"א והדבר שהם מקבלים בגלל כל מיני סיבות, מסלילים אותם לכיוונים מסוימים והקשיים הכלכליים.
עליזה לביא: אי אפשר להתעלם ולעצום עיניים, לראות עד כמה הם משפיעים גם בסוגיה שלנו כאן.
עליזה לביא: בתחקיר שפורסם, זה היה בסמוך יחסית לוועדה שקיימנו כאן, לא הרבה אחרי, הגיעו עדויות של חיילים וחיילות שמועסקים בבתי בושת, בזנות ולדברים שלהם, מה שעלה בתחקרי הכתבה, זה מחסור בכסף, מחסור כלכלי.
עליזה לביא: מרבים מהחיילים והחיילות העידו שהם מגיעים ממציאות שהם פרנסו את עצמם שנים רבות, הם התגייסו לצה"ל במסגרת של גיוס החובה והחיילים האלו והחיילות הללו תורמים את מיטב השנים שלהם למדינה, הם כנראה לא מקבלים מספיק סיוע כלכלי כדי לכלכל את עצמם, מדרדרים לזנות ואנחנו צריכים לבוא ולחלץ אותם ולראות איך אנחנו מונעים את זה.
עליזה לביא: יש פה שתי נקודות, בפעם הקודמת דיברנו על הדוח של המשרד לרווחה והמשרד לביטחון פנים, שמלמד אותנו ואנחנו יודעים שיש עליה בהיקף הזנות של ילדים, נוער, ודיברנו גם על ההשלכות שעתידות להגיע למחזורי הגיוס, משום שזה קשר ישיר, חד משמעית.
עליזה לביא: נקודה שניה שגם עלתה בכתבה וגם אנחנו ערים לה זה כמובן הקשיים הכלכליים.
עליזה לביא: יותר ויותר חיילים והמספרים עולים, אתם יודעים את המספרים, יודעים לקשיים כלכליים.
עליזה לביא: לא שקושי כלכלי מחייב, אבל אין ספק שהוא מקרין על התופעה שהולכת וגדלה.
עליזה לביא: כאשר נחשף התחקיר התקיים דיון בנושא בוועדת חוץ וביטחון, צה"ל הגיב שכל פניה בנושא מקבלת מענה טיפולי וכלכלי הולם.
עליזה לביא: אז כמו שאמרתי, בנובמבר האחרון קיימנו פה דיון והיוהל"מית ציינה שהתופעה מוכרת לצבא, אבל אמרת שזה מקרים- - -
שרון ניר: ציינתי שמוכרים מקרים בודדים.
עליזה לביא: אוקיי, את אמרת שמדובר במקרים בודדים.
עליזה לביא: כן, אבל את אמרת שאת מכירה את זה.
שרון ניר: נכון, מכירה מקרים בודדים, לא מכירה תופעה.
עליזה לביא: אוקיי, אני שמחה שאת מחדדת, אבל על פי עמותת על"מ 30 אחוז מהעוסקים בזנות הם לקראת גיוס, במהלך השרות או זמן קצר לאחר שחרורם.
עליזה לביא: אני לא אומרת שזה חלילה בעיה של הצבא, אני אומרת שעם בונה צבא, צבא בונה עם וזה אנחנו.
שרון ניר: לא, ברור.
עליזה לביא: צריך להבין שהתופעה גדלה, מן הסתם היא בקשר ישיר גם אל הצבא.
עליזה לביא: אני הבנתי בדיון הקודם שאין לכם נתונים.
שרון ניר: לא, יש לנו נתונים, נתונים של מקרים בודדים שאנחנו מכירים, אנחנו גם מפנים אותם, אני אתייחס לזה.
עליזה לביא: טוב, אני מיד אעביר לך את רשות הדיבור, ונשמח לשמוע גם מה התחדש מאז הבקשות ששאלנו אתכם, המידע שאתם אמרתם שתבדקו.
עליזה לביא: גם ביקשנו שתחדירו פקודה אתית שהנושא יעלה שכמובן אסור בצבא גם לעסוק בזנות וגם לצרוך זנות.
עליזה לביא: אמרת שתחזרי אלינו, דיברנו על הקוד האתי במשטרה, שבמשטרה בקוד האתי לשוטרים חד משמעית אסור ללכת לבתי בושת, לא הכרנו את זה בצבא וביקשנו שתבדקי ואני אשמח מאד עוד מעט לתת לך את רשות הדיבור, גברתי, אבל מה שהבנו בינתיים שהאיסור לצריכת זנות לא עוגן באופן כולל, רשמי, בצבא.
עליזה לביא: גם הנתונים שבידנו, גם התחקיר שכולנו נחשפנו אליו, מלמדים שהתופעה חייבת לקבל מענה ואנחנו נשמח לשמוע גם הבהרות מה למדנו מאז ולקבל את המידע.
עליזה לביא: אז נתחיל איתך, בסדר?
שרון ניר: בוקר טוב לכולם - - -
עליזה לביא: לפרוטוקול, ממשרד הביטחון, צה"ל, שרון ניר, היוהל"ם.
שרון ניר: בוקר טוב, בוקר טוב חברת הכנסת עליזה לביא וכל הנוכחים, אני רוצה קודם כל בראשית הדברים באמת לציין ברקע שבועדת משנה הקודמת שהתקיימה ב-23 בנובמבר בראשותך, חברת הכנסת עליזה לביא, אנחנו בחנו בעין ביקורתית את המענה שניתן על ידנו לנושא ואף נדרשנו ושיפרנו את מעגלי הטיפול.
שרון ניר: זאת אומרת בדקנו את עצמנו, הלכנו ועשינו כמה פעילויות כדי לבדוק אם אכן מדובר במקרים יותר ממה שאנחנו מקרים, כי אנחנו יודעים שמדובר בתופעה שהיא תחת הסתרה ובושה וחשוב לנו באמת לטפל בכל חייל וחיילת בצורה ראויה והולמת, במשמרת שלנו כשהם משרתים בצה"ל.
שרון ניר: אז קודם כל, מי שנמצא ליידי זאת ראש ענף ת"ש סגן אלוף קרן זר אביב שמופקדת על הטיפול הת"שי בכל החיילים שסובלים מחוסר עורף משפחתי, חיילים בודדים וחיילים שזקוקים בגדול לסיוע כלכלי, היא תרחיב אחרי זה על ארגז הכלים שניתן לצה"ל שהוא ארגז כלים שהולך וגדל וחשוב לנו גם שתכירו אותו.
שרון ניר: לא רק שהולך וגדל אלא גם מושטח לרמת מפקדים, כך שמפקדים יודעים ברמת השטיח לסייע לחיילים שנמצאים בקשיים, אנחנו נראה לתת על זה איזה שהוא סוג של זום אין קצר בהמשך.
שרון ניר: מימיני יושבת רב סרן תמי פורת, שהיא קב"נית, היא מפקדת מרכז מהו"ת שמסייע בהתמודדות לחיילים שנקלעו לפגיעות על רקע מיני, כולל תופעות כמו תופעת הזנות והיא תספר קצת על הפן הטיפולי.
שרון ניר: כך שאנחנו באמת, כשמזהים מקרים בודדים ולא תופעה, אני מחדדת, אנחנו יודעים לקחת חיילים וחיילות ולתת להם מעטפת משלבת של מענה כלכלי, מענה טיפולי רגשי ובאמת להסליל אותם למקום הנכון.
שרון ניר: אנחנו ראים את עצמנו כתובת בעניין הזה מכילה וטיפולית ,אנחנו במשמרת שלנו, כשחייל מתגייס לצה"ל, אנחנו רוצים בהחלט לדאוג שיהיה לו שרות תקין וראוי ויהיה לו את על המעטפות התומכות.
שרון ניר: מה עשינו מהרגע שיצאנו מכאן?
שרון ניר: אז לקחנו את מערך הקב"נים שנמצא בשטח, ברמת יחידות הקצה, והנחנו אותם לנטר מקרים בהם חיילים וחיילות עוסקים בזנות ולהעביר דיווח למהו"ת, כדי להדק את המעטפת הטיפולית וכדומה ועדיין אני אומרת ומדגישה, מדובר במקרים בודדים של בין 3 ל-6 לשנה, לא יותר, זה מה שאנחנו מכירים, חשוב לשים את זה על השולחן.
שרון ניר: הכתבה דיברה על - - - שבהחלט לא מוכרות לנו וצריך להגיד את זה, אנחנו בהחלט חושבים שאנחנו עושים עבודה מאד מקיפה, כולכם מכירים את צה"ל ואת האינטנסיביות של השרות בצה"ל ואת האינטימיות שנוצרת בין מפקד לחייל וסביר להניח - - - כזה אז היכולת שלנו לנטר אותו היא יכולת לא רעה בכלל, אפילו טובה ואפילו יש לנו דוגמה – תמי תפרט אותה בהמשך – איך נקלענו לסיטואציה שמפקד מזהה אירוע כזה ותוך פחות מ-24 שעות חיילת מטופלת גם בהבט הכלכלי, גם בדיור וסיוע כלכלי וכדומה וגם בהבט הנפשי, זאת אומרת אנחנו יודעים להגיד לעצמנו שאנחנו עושים עבודה טובה בתחום הזה.
שרון ניר: הבאנו את הגב' עידית הראל שמש לכנס ממונות יוהל"ם, זה מערך נוסף שיש לנו, מערך שבעצם פרוש בכל יחידות צה"ל, 500 ממונות יוהל"ם ופתחנו להן צוהר לסוגיה הזו, ממש הסברנו מה זו התופעה הזו, דיברנו על זה, דיברנו שבגיל הזה יש נוער שעוסק בזנות וחשוב להיות חשופים לעניין הזה בהיבט של הממשק של התופעה החברתית הזו וההשפעות שלה על צה"ל ולימדנו בעצם את ממונות היוהל"ם איך לטפל באירוע כזה, אם אירוע כזה נקרא לשולחנן או שהן מזהות משהו בהקשר של מצוקות ברמת היחידה.
שרון ניר: סגל מהו"ת שהוא סגל טיפולי, נסע ליום עיון בחיפה במסגרת תכנית אופ"ק נשי ולמדנו לעומק, כולל עדויות ששמענו בהקשר הזה, מנשים שעסקו בעבר בזנות וממש עשינו זום אין בהיבט הטיפולי לראות איך אנחנו משפרים גם את המענה שלנו.
שרון ניר: כמובן שגם קודם, אבל גם עכשיו הועמק הקשר עם מרכזי הסיוע למיניהם והעברת המידע הדו צדדי בין צה"ל לגופי הסיוע בטיפול בחיילים לפני שחרור, אחרי שחרור, וזה בעצם היקף הפעילות שעשינו מאז הוועדה הקודמת.
שרון ניר: כלומר, נתנו את הדעת- - -
עליזה לביא: כלומר כל מה שכרגע תארת זה היה מאז הדיון?
שרון ניר: מאז נובמבר.
שרון ניר: כל מה שתארתי עכשיו זה מאז נובמבר, כי הבנו שאנחנו צריכים לנסות לעשות עוד הידוק של מעטפת כדי לבדוק את עצמנו בהקשר הזה וחשוב לי להגיד את זה.
עליזה לביא: אז קודם כל ברכות, אני חושבת שזה דיווח מרשים מאד מאז נובמבר שקידמתם ועשיתם אז יפה מאד.
שרון ניר: אני אגיד מעבר לכך שצה"ל כמובן – אמרתי אז זה גם פעם קודמת, אבל חשוב לי להגיד את זה לפרוטוקול – שצה"ל הוא צבא העם וכזה וככזה הוא פועל גם להרחבת שרות נשים, שילובן בשרות משמעותי ורוצה להוות מקום בטוח לחיילים וחיילות שמשרתים בתוכו.
שרון ניר: כמובן שיובהר כי צה"ל חרת על דגלו את ערך כבוד האדם ופועל בכל עת וללא לאות דרך מדיניות ברורה, הכוללת אכיפה והסברה, למיגור תופעות מכוערות הפוגעות בגופם, ברווחתם ובבטחונם של המשרתים בו, כל לדוגמה במסגרת הציונות צה"ל מספק תשתית ערכית הכוללת שיעורים העוסקים בכבוד האדם, ערבות הדדית ואיתור מצוקות אצל חיילים.
שרון ניר: מעבר לכך, ואני אדגיש, שצה"ל מהווה כתובת טיפולית עבור חיילים וחיילות שנקלעו למעגל הזנות, לרבות סיוע רגשי, נפשי, כלכלי וכיוצא בזה.
שרון ניר: הטיפול מתבצע בסוף במרכז מטכ"לי, מרכז רפואי שהוא מרכז מהו"ת.
שרון ניר: מרכז מהו"ת הוקם בשנת 2012, למרכז יש צוות מיומן מאד שמספק סיוע לחיילים שנפגעו על רקע מיני וגם במקרים של חיילים שנקרו למעגל הזנות.
שרון ניר: המרכז נגיש ומוכר ודרכי יצירת הקשר והגעה אליו מונגשים גם בשערי הכניסה לצה"ל, בהקשר הזה גם בדקנו את עצמנו.
שרון ניר: ביחידת מיט"ב, בכלל צה"ל, בלוחות מודעות, בחדרי שירותים – אני מסתובבת המון ביחידות צה"ל ודבר ראשון שאני עושה כשאני מגיעה ליחידה זה להיכנס לשירותים ולראות שיש פרוט ומדבקה שאפשר לפנות באופן ישיר וללא דיווח למפקד למרכז מהו"ת ולקבל טיפול.
שרון ניר: שגרת יחידה בכל יחידה, בדרך שבשגרה, עוסקים מפקדים וגורמי ת"ש וממונות יוהל"ם במתן סיוע, הושטת יד לחיילים וחיילות שנפגעו על רקע מיני וכחלק מהבנה כי תופעת הזנות נמצאת לרוב תחת הסתרה ובושה, אנחנו צריכים יותר לנטר את זה ולא בהכרח יבואו לדווח לנו את זה, אז באמת שיפרנו את מעגלי ההסברה לגורמים שנמצאים אצלנו, לגורמים הטיפוליים: ת"ש, בהר"ן והידקנו את שיתופי הפעולה עם הגורמים המטפלים בקהילה, כמו שנאמר: אופ"ק נשי, מרכזי סיוע, מיתוס, בית עמיתי, בתי חולים, גורמי רווחה בקהילה וכיוצ"ב.
שרון ניר: אני אתן להם לדבר ואחרי זה אני אדבר על התופעה של צריכת זנות, כי גם לזה נדרשתי לזה
שרון ניר: אני רוצה שנדבר קודם כל על התופעה של הסיוע, אז קרן זר אביב.
עליזה לביא: כן, אז רק ברשותך קרן, בוקר טוב חבר הכנסת איציק שמולי, בין היוזמים של הדיון המהיר הזה, מבחינתנו זה דיון מעקב משום שקיימנו בנובמבר דיון בנושא מול הצבא.
עליזה לביא: היוהל"מית שרון ניר כרגע דיווחה מה הם עשו מאז נובמבר, עשיה מרשימה מאד, כולל תדרוכים, ביקורים, שיחות וכמובן הורדה לצבא וכרגע נמצאת אתנו קצינת ת"ש קרן זר אביב, רע"ן ת"ש.
קרן זר אביב: בוקר טוב, אני רע"ן ת"ש, אני אחראית על מערך הת"ש בצה"ל בשלוש השנים האחרונות ואני רוצה ככה לתת בריף קצר על מערך הטיפול בחיילים נזקקים בצבא, וזאת במה חשובה.
עליזה לביא: רק לפני שאת מתחילה, אני רוצה לשאול אותך כאשת מקצוע וכמי שרוצה לסקור סקירה של שלוש שנים, את יודעת, מרגישה, חשה, מקבלת נתונים על תופעה שגדלה גם בצבא?
קרן זר אביב: בנזקקות של חיילים?