GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל יוסיפוף: סירוב בשדה התעופה.
מיכל יוסיפוף: ואז אותה אחת חוזרת בחזרה לאוקראינה באותו יום, או בטיסה הכי קרובה שיכולה להיות, אם למחרת או יום יומיים אחרי זה.
עליזה לביא: את יכולה לשתף אותנו במנגנון שפיתחתם גם בעקבות הדיונים וגם בעקבות ההבנה שלכם שיש פה ניצול שלדלת פתוחה בעקבות ביטול האשרות?
מיכל יוסיפוף: התחלנו לעשות הכשרות מאוד מסיביות לכל הבקרים.
מיכל יוסיפוף: לדוגמה, בשנה שעברה 160 בקרים עברו הכשרה מיוחדת.
מיכל יוסיפוף: כל מחזור חדש של בקרים מקבל גם את ההכשרה הזאת כדי שיוכל לזהות.
מיכל יוסיפוף: המסלול הוא כזה, ברגע שתייר מגיע לבקר והבקר מתשאל אותו בכמה שאלות והוא מבין שלמעשה יש פה איזה שהוא חשד להגיע לכאן לכל מטרה אחרת שהיא לא מטרה של תיירות שלשמה הוא בא, יש לנו מנגנון שנקרא, אנחנו קוראים לזה קו שני של תשאול קצת יותר מעמיק לפני מתן החלטה.
עליזה לביא: את יכולה לתת לנו נתונים של גברים ונשים?
מיכל יוסיפוף: את הנתונים של גברים ונשים אין לנו כרגע, אנחנו נמסור את זה לוועדה בסוף השבוע הבא כי זה עיבוד מיוחד שאנחנו צריכים לעשות על הנתונים.
עליזה לביא: ביקשנו את זה גם בפעם הקודמת.
מיכל יוסיפוף: כן, אבל מאחר והזמן היה קצר, לא יכולנו להוציא את זה, נמסור את זה לוועדה בסוף השבוע הבא, הוועדה תקבל את זה.
עליזה לביא: הערכה שלך שמתבססת על שנים קודמות, סדר גודל?
מיכל יוסיפוף: נראה לי שיותר נשים מגברים, עד כמה שזכור לי משנה קודמת.
מיכל יוסיפוף: מה שכן אני יכולה להגיד, שבמהלך השנה הזאת עד סוף יוני, המעבר זיהה 160 מקרם של נשים שבאו לכאן לצורך עיסוק בזנות, והן סורבו על הסף.
מיכל יוסיפוף: מקרה אחד שהיא הייתה מוכנה להעיד, הכנסנו אותה לארץ, והיא נמצאת כרגע במקלט.
מיכל יוסיפוף: מתוך ה-160 זה מקרה אחד, זה היה בשיתוף פעולה עם המשטרה שהם הגיעו לחדר מסורבים, הם תחקרו אותה, היא הסכימה לשתף פעולה ואז הכנסנו אותה לארץ והיא נמצאת במקלט.
מיכל יוסיפוף: רוב המקרים, נשים לא מוכנות להעיד, מבקשות ישר לחזור חזרה.
מיכל יוסיפוף: למעשה כולן, הן לא מוכנות להעיד, הן רוצות לחזור בחזרה.
מיכל יוסיפוף: הן אפילו לפעמים לא נותנות לנו את שם איש הקשר פה בארץ.
מיכל יוסיפוף: אנחנו צריכים ממש לחקור אותן לעומק, לתשאל אותן, כדי שהן ירצו לשתף פעולה.
מיכל יוסיפוף: רוב המקרים שאנחנו מצליחים להגיע לזה, זה כתוצאה מזה שאנחנו רואים מודעות בנייד שלה, שהיא התכתבה עם אנשים ישראלים פה בארץ, ואז כשאנחנו באים ואומרים לה "בואי להעיד נגדם" או שהיא תגיד מי האיש ומה, היא לא מוכנה בשום אופן והיא מבקשת לחזור חזרה.
מיכל יוסיפוף: אז אנחנו נמצאים פה בנושא הזה קצת בבעיה, כי ללא שיתוף פעולה אנחנו לא יכולים לעשות דבר בנושא הזה.
מיכל יוסיפוף: תופעה נוספת שהייתה לנו כתוצאה מפטור מאשרות, זה עליה בהגשת בקשות למקלט.
מיכל יוסיפוף: הרבה אוקראינים שהיו נכנסים לארץ, ברגע שהם היו נכנסים ועוברים את ביקורת הגבולות, יוצאים מהשדה, הם היו הולכים לרחוב סלמה ביפו והיו מגישים בקשות למקלט.
מיכל יוסיפוף: אני אתן לכם, למשל מ-2015 ל-2016, אם ב-2015 היו 700 בקשות למקלט מאזרחי אוקראינה, ב-2016 הייתה עליה של עשרות אחוזים, הגיעו ל-6,880 בקשות למקלט.
מיכל יוסיפוף: ב-2017, 7,700 ולשמחתנו ב-2018 יש ירידה כתוצאה מזה שהכנסנו תיקון לנוהל שנקרא "סדר דין מהיר", זה אומר שמשרד המשפטים כולל רשות האוכלוסין בדקו את הנושא ומצאו שאוקראינה היא מדינה בטוחה וכתוצאה מזה שאוקראינה היא מדינה בטוחה, ברגע שאדם הגיש את הבקשה, באותו יום יש החלטה לגבי הבקשה למקלט , האם באמת הוא פליט או לא ורוב הבקשות נדחות על הסף.
עליזה לביא: וגם כאן הרוב זה נשים?
מיכל יוסיפוף: אין לי פה את הנתונים, אבל אם אתם רוצים גם בנושא הזה אני אתן את הנתונים.
עליזה לביא: אני מבקשת שתעבירו.
מיכל יוסיפוף: כתוצאה מהתיקון בנוהל שלנו בנושא הזה, יש לנו ירידה דרסטית מ-2017 ל-2018 למבקשי מקלט מ-7,700 ב-2017, עד היום הגישו רק 1,131 מקרים.
מיכל יוסיפוף: אז אנחנו רואים את הירידה הזאת, כנראה שהפעילות שלנו בנושא הזה עזרה, ויש פחות בקשות למבקשי מקלט.
מיכל יוסיפוף: זה לגבי אוקראינה.
מיכל יוסיפוף: לגבי גיאורגיה, המצב הוא אותו דבר אבל המספרים קצת יותר נמוכים.
מיכל יוסיפוף: מדינת ישראל חתמה עם גיאורגיה הסכם פטור מאשרות ב-2014, מספר התיירים שהגיעו מגיאורגיה ב-2014 היה 8,600, ובסוף 2017 11,758, עליה לא גדולה של מספר התיירים, לא כמו שהיה לנו מאוקראינה במספרים גדולים יותר, אבל גם כאן מספר בקשות המקלט עלה מ-2015 ל-2016 בעשרות אחוזים.
מיכל יוסיפוף: אם ב-2015 היו 730 איש, ב-2016 הגענו ל-3,668 בקשות למבקשי מקלט.
מיכל יוסיפוף: ב-2017 הייתה ירידה כי גם פה הכנסנו את הנושא של סדר דין מהיר, והייתה בדיקה וגיאורגיה גם הוכרזה כמדינה בטוחה, ואז הייתה לנו ירידה ב-2017 ל-1,351 מבקשי מקלט.
עליזה לביא: יש מדינה שמוגדרת כלא בטוחה שאנחנו רואים ממנה או בעקבות ההגדרה עליה במבקשי מקלט?
עליזה לביא: של - - -?
עליזה לביא: אנחנו מדברות כרגע על אוקראינה גיאורגיה, ששתיהן הוגדרו.
נועם כאהן: אני אעדכן אולי, אני יועצת משפטית.
נועם כאהן: נכון להיום החלנו את סדר הדין המהיר במסגרת נוהל טיפול במבקשי מקלט רק על מדינות אוקראינה וגיאורגיה אחרי בדיקה יחד עם משרד החוץ ומשרד המשפטים, על פניו הן נמצאו כמדינות שאין מניעה להחזיר את נתיניהן חזרה אליהן.
נועם כאהן: כרגע נבחנת אפשרות לבדוק מדינות נוספות שיש בהן עליה של מבקשי מקלט, אבל זה עדיין רק ברמת הבדיקה ולא נערכה בדיקה וחוות דעת ספציפית לגבי מדינות אחרות, אבל יש כמה על הכוונת.
עליזה לביא: חבר הכנסת מוסי רז אתה רוצה להוסיף או לשאול?
עליזה לביא: אוקיי תרגיש נוח מתי שתרצה.
עליזה לביא: עוד נתונים מגברת רחל להבה, ראש מחלקת תעשיה וניהול של רשות שדות התעופה.
עליזה לביא: נשמח לקבל נתונים גם לגבי טיסות ממדינות מזרח אירופה שנוחתות בשדה התעופה בן גוריון בשנים האחרונות, התבקשתם להעביר לנו לגבי כל שנה בנפרד וגם כמה טיסות נחתו בשדה התעופה עובדה ומה קורה שם.
עליזה לביא: המידע שחשפתם כרגע בפנינו זה נכון גם לגבי עובדה וגם לגבי בן גוריון, נכון מיכל?
עליזה לביא: את מדברת איתנו גם על עובדה וגם על בן גוריון?
מיכל יוסיפוף: הנתונים הם על כל מעברי הגבול.
מיכל יוסיפוף: לא רק אוויריים, גם יבשתיים וגם ימיים.
עליזה לביא: בבקשה גבירתי.
רחל להבה: המדינות שמהן נכנסים ממזרח אירופה דרך נתב"ג, מדוברבכ-20 מדינות.
רחל להבה: ב-2012 היו כ-10,000 טיסות, ב-2017 כבר קפצנו ל-16,400 טיסות שהן בערך 2.4 מיליון נוסעים נכנסים.
רחל להבה: בעובדה ב-2013 היו כ-250 טיסות והיום אנחנו מדברים על 2017, 500 טיסות, 2018 כבר יותר טיסות.
עליזה לביא: היערכות שלכם - - -
רחל להבה: מבחינתנו מי שאחראי על ביקורת הגבולות זה משרד הפנים.
רחל להבה: מה שסיפקתי פה זה רק נתונים לגבי הנוסעים שנכנסים, כמובן שהם כוללים גם תיירים וגם ישראלים.
עליזה לביא: לפני שאחזור אליך דינה, שתואילי בטובך לשתף אותנו בנתוני הדו"ח, אני לא הבנתי את התגובה שהייתה עד כה, אז אני אשמח שאחרי שנשמע את נציגי מחלקת המדינה האמריקנית, תואילי בטובך לשתף אותנו במעט מהנתונים.
עליזה לביא: The floor is yours.
מייקל סנואדן: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) שלום לכולם, אני מתנצל על זה שאני מדבר באנגלית.
מייקל סנואדן: אנחנו יכולים לספק תרגום בעברית אם זה הכרחי, ואני שמח על כך שהצלחנו לחלק את הגרסה העברית של דו"ח 2017 לנוכחים.
מייקל סנואדן: זהו כבוד גדול להיות כאן שוב בשנה זו כמו בשנה שעברה ותודה על ההזמנה, גבירתי יושבת הראש.
מייקל סנואדן: הדו"ח כפי שהזכרתם שם את מדינת ישראל ברמת דירוג ראשונה במאמצים למאבק בסחר באנשים, וכפי שגברת דומיניץ אמרה, זהו באמת מאמץ משותף ואנחנו משבחים את המאמץ של כל הגורמים בממשלת ישראל והגופים החברתיים שמשתפים פעולה בעניין חשוב זה.
מייקל סנואדן: הדו"ח כפי שהוא בכל שנה, מציין את המאמצים שנעשים.
מייקל סנואדן: אני חושב שכדי לחסוך זמן אתמקד על שני תחומים שאולי אפשר לשפרם.
מייקל סנואדן: זיהוי הקורבנות הוא לבטח אחד התחום שנעשו בהם שינויים והתקדמות בשנה החולפת ואנחנו רוצים לראות המשך המגמה, אבל אחד התחומים שנזכרו בדו"ח הקודם הוא גזרי הדין שניתנו לאחר הרשעות.
מייקל סנואדן: אנחנו מבינים שבית המשפט משחק תפקיד משמעותי וחשוב וזה לא בתחום השליטה של הממשלה, אנחנו יודעים שלקורבנות יש תפקיד משמעותי ו- - - אנחנו רואים גזרי דין על פשעי סחר באנשים במדינות אחרות, וישראל ממשיכה להיות בולטת בגזרי דין קלים יותר מאשר ברוב המדינות האחרות.
מייקל סנואדן: תחום אחר, גבירתי יושבת הראש, הוא הנושא של מהגרים אפריקנים, שאני יודע שזהו נושא שנדון רבות.
מייקל סנואדן: אנחנו - - - את האוכלוסייה הזאת כקורבנות אפשריים של סחר באנשים ועינויים, ובנושא הזה היינו רוצים לראות בו התקדמות ושינוי.
מייקל סנואדן: מדובר במיוחד במהגרים מאריתריאה וסודן, שאנחנו רואם בהם ככאלה שפגיעים ביותר בניצול מיני וסחר.
מייקל סנואדן: כמו כאלה ממזרח אירופה שזה עתה שמענו עליהם, שהם מגיעים במספרים גדולים.
מייקל סנואדן: קטגוריה פגיעה אחרת שהדגשנו ואנחנו יודעים שגם היא על סדר יומה של הממשלה, הם הקהילה הגאה והטרנסית הפלשתינית שהיא פגיעה מאוד להתעללות וניצול, וכמו כן טרנסג'נדרים ישראליים.
מייקל סנואדן: גבירתי יושבת הראש, אני יודע שדיברנו על כך בעבר.
מייקל סנואדן: דו"ח הסחר באנשים נוגע גם בנושאים של עבדות, נושא שהוא לא בתחום עיסוקה של הוועדה.
מייקל סנואדן: זהו סקטור חשוב, זה משהו שהודגש בדו"ח שלנו.
מייקל סנואדן: אני מבין שהיו תתי ועדות בכנסת הזו ובכנסת הקודמת שהתמקדו על עבדות, כולל בטיחות בעבודה, נושא של מפקחים למקומות עבודה, ואנחנו ממשיכים לקוות שהכנסת בשלב כלשהו תיתן לנושא הזה יותר תשומת לב.
מייקל סנואדן: שוב, אנחנו מודים מקרב לב על שיתוף הפעולה שיש לנו עם הממשלה הישראלית, עם הכנסת, עם תת ועדה זו ועם הגופים האזרחיים ואנחנו מקווים להמשיך ולעבוד בשיתוף פעולה.
עליזה לביא: דינה בבקשה, יש פה כמה וכמה הערות שנשמח להתייחסות שלך אחרי שנאמרו על ידי מייקל בהיבטים השונים ובנקודות היותר חלשות שלנו, כמו שהודגשו כרגע בדברים שנאמרו.
דינה דומיניץ: הדו"ח מחלק את המאמצים לשלושה מישורים באופן מסורתי, זה גם בהתאם לדין הבינלאומי, אכיפה, הגנה ומניעה.
דינה דומיניץ: לכן אני אציג נתונים בכל אחד מהמישורים האלה ואני אתייחס גם להערות.
דינה דומיניץ: במישור האכיפה הדו"ח מציין שהממשלה הקשיחה במאמצים לאכוף כנגד סוחרי האדם גם בתחום הזנות, בתחום העבדות מדווח שלא נפתחו חקירות אבל אנחנו נפגשנו והבהרנו שאנחנו למעשה דיווחנו כן על שתי חקירות שנפתחו בשנה הזו ומשום מה לא מופיעים בדו"ח.
עליזה לביא: לצערי נציגי הפרקליטות לא נמצאים כאן, אני מבקשת לבדוק למה הם הוזמנו והם לא כאן.
עליזה לביא: אני מבקשת לקבל תשובה מהפרקליטות למה הם לא נמצאים בדיון.
דינה דומיניץ: אבל זה בהחלט משהו שאנחנו דיווחנו כמובן בשם הפרקליטות ואנחנו גם הבהרנו את זה בהשלמות שהגשנו אחרי שביקשו מאתנו להבהיר את הנקודה הזאת והבהרנו שכן נפתחו שתי חקירות בתחום הזה של סחר לעבדות.
ענת מימון: באיזה שלב נמצאות החקירות כרגע?
דינה דומיניץ: בשלבי חקירה.
דינה דומיניץ: כתבי אישום לא הוגשו בתחום הזה, זה נכון, אבל הדו"ח מחלק בין חקירות שנפתחו לבין כתבי אישום והרשעות.
דינה דומיניץ: בתחום הסחר לזנות יש לנו 231 תיקים שנפתחו, אנחנו תיארנו, דיווחנו וזה מופיע גם בדו"ח הרשעות שהתקבלו, האכיפה המשולבת שנעשית ובאמת התגברה מאוד בשנה האחרונה בין גופים אזרחיים, והפרקליטות לשם סגירת מקומות וגם נוכח החוק החדש שעבר, גם ברמת הסייבר, גם ברמת הפיזית, סגירת מקומות.
דינה דומיניץ: אנחנו דיווחנו על עליה במספר הקורבנות שזוהו.
דינה דומיניץ: בשנת 2017 זוהו 73 קורבנות סחר חדשים, הן לסחר לזנות והן לסחר לעבדות, כל סוגי הסחר, שזו עליה ניכרת משנת 2016, מתוכם 24 נשים ו-49 גברים.
דינה דומיניץ: כל הקורבנות האלה שהוכרו על ידי המשטרה, על ידי ה- - - המשטרתיות שיושבות כאן הופנו למקלטים, מנהלת המקלטים גם נמצאת כאן, הן מקבלות וזכאיות לכל השירותים וההגנות המאוד נרחבות שישראל מעניקה לקורבנות האלה במימון משרד העבודה והרווחה ומשרד הבריאות, כל טיפולי הרפואה, הסיוע המשפטי שיושבת כאן נציגת הסיוע המשפטי, סיוע משפטי חינם לכל קורבנות הסחר ואשרת העבודה מסוג ב1, שנותנים רשות האוכלוסין וההגירה לכל קורבן סחר למשך שנת השיקום וככל שמדובר בעדות שמעידות, עדים שמעידים בהליך הפלילי שנפתח, כל ההגנות האלה ניתנות גם עד לסיום ההליך הפלילי ולאחר שמסתיים ההליך הפלילי הם זכאים לשנת שיקום נוספת במקלט עם כל ההגנות.
דינה דומיניץ: מבחינת הסיוע המשפטי, גם כן יש נתונים מעניינים בדו"ח, הסיוע המשפטי נתן סיוע לקורבנות הסחר למעל 200 מקרים שגם זו עליה משנה קודמת, שקיבלו סיוע משפטי בחינם, מדובר הן בהגשת תביעות אזרחיות לפיצויים עבור הקורבנות, קרן החילוט המיוחדת לקורבנות סחר בבני אדם התכנסה שוב וחילקה סכום כפול כמעט ממה שחולק בשנה הקודמת, זה ה- - - השני שאנחנו מחלקים, ניתן סיוע ל-50 קורבנות, נשים וגברים וגם ארגונים ועמותות שקיבלו כספים מקרן זו.
דינה דומיניץ: כמעט 1 מיליון שקל חולקו.
עליזה לביא: חילקתם 886,960 שקל.
עליזה לביא: מה התחזית לגבי השנה הבאה?
דינה דומיניץ: אנחנו מחכים לסכומים נוספים שהם בהליכי מימוש ביחידת החילוט של האפוטרופוס הכללי, הם אלה שמנהלים את הקרן הזו.
דינה דומיניץ: מיד שתיכנס הקרן אנחנו ערוכים להתחיל את התהליך של הבקשות.
עליזה לביא: מה התחזית שלכם, גם נוכח הדברים שאנחנו שומעות ונוכח השינוי וההתחכמויות שהולכות וגדלות, מה האג'נדה שלכם לשנה הקרובה מבחינת התרגום שלכם למציאות ולהיערכות?
דינה דומיניץ: זה חלק בהחלט חיוני מהתפקיד שלנו, אנחנו נערכים, אנחנו הכנו טיוטת תכנית לאומית חדשה שלמעשה מתייחסת מכל הבחינות בכל המישורים לאיך אנחנו מתכוונים בחמש השנים הקרובות לטפל בנושא הזה.
דינה דומיניץ: אנחנו מקווים שעד סוף השנה אנחנו נוכל להביא אותה ולאשרר אותה בממשלה ולצאת לדרך.
דינה דומיניץ: אנחנו לא מחכים לאישרור הזה, אנחנו בעצם כבר מיישמים את התכנית, אנחנו מקווים, למשל אחד מהיעדים שם זה להצטרף לאמנת מועצת אירופה בדבר סחר בבני אדם, שגם שם אנחנו מקווים שעד סוף השנה נוכל לסיים את ההיערכות ולהיות המדינה הראשונה מחוץ לאיחוד האירופי שמצטרפת לאמנה הזו.
עליזה לביא: מתי לדעתך נוכל לשמוע כאן את התכנית שלכם, מתי תוכלו להציג אצלנו בוועדה?
דינה דומיניץ: אנחנו ערוכים להציג במושב הבא.
עליזה לביא: אז בדיון שיהיה גם על נושא הפיילוט, זה גם על התכנית שלכם, תכנית החומש הבאה, אנחנו נפתח את המושב הבא עם הדיון הזה.
דינה דומיניץ: חשוב לי לציין שזו תוצאה, בעצם הטיוטה שגובשה היא תוצאה של תהליך מקצועי ארוך שנעשה יחד עם ארגוני החברה האזרחית, נעשה יחד עם משרדי הממשלה, סיעור מוחות ארוך, ליבון נושאים ואנחנו באמת גיבשנו את הכל לתכנית שאנחנו חושבים שהיא בהחלט יכולה לתת מענה, עד כמה שניתן לחזות, נוכח השינויים הדינמיים שקורים, אבל אנחנו סבורים שהיא כן יכולה לתת מענה.
דינה דומיניץ: אני רק אשלים בתחום המניעה, אנחנו דיווחנו וזה מופיע גם בדו"ח על תיקוני החקיקה שעברו כאן גם בהקשר של עובדים זרים.
דינה דומיניץ: אנחנו בהחלט מדווחים על זה למרות שאנחנו - - - במנדט של הוועדה.
דינה דומיניץ: נעשו תיקונים חשובים, משרד העבודה ורשות האוכלוסין, יש לשניהם זרועות של אכיפה נגד מעסיקים וסמכויות שונות, ואנחנו בהחלט גם מכשירים אותם וגם מגדילים כל הזמן את המספר שעוסק בזה.
דינה דומיניץ: אנחנו פועלים כל הזמן לחתימה על יותר ויותר הסכמים בילטראליים לגיוס עובדים זרים.
דינה דומיניץ: משרד החוץ ביחד עם משרד המשפטים - - -
עליזה לביא: נעצור כאן כי יש לנו עוד עשר דקות לדיון ואני חייבת לתת לשותפים נוספים.
עליזה לביא: מהמשטרה, שרית פרץ, קצינת חוקרים ארציים.
שרית פרץ: ראשית רק רציתי לתקן לעניין הנוהל, ההנחיה שהוצאנו בנושא של ליווי נשים בזנות במהלך פעילות משטרתית, אז אנחנו כמובן מברכות על ההנחיה הזאת שהוצאנו.
שרית פרץ: יחד עם זאת, חשוב להבין שמדובר בארגוני סיוע ממשלתיים, ארגוני הסיוע האזרחיים יודעים את זה, מי שילווה ויהיה שותף בעצם זה ארגוני הסיוע הממשלתיים.
שרית פרץ: זה לעניין הזה.
שרית פרץ: לעניין דו"ח המחלקה האמריקאית, אנחנו שמחים שנשארנו בדירוג הראשון.
שרית פרץ: יחד עם זאת אנחנו מבינים שיש הרבה מה לשפר, יש לפנינו שנה שלמה, או בעצם מחצית שנה נוספת של עשייה מתוכננת, חלקה כבר בהווייתה.
שרית פרץ: אנחנו בעצם משלבים פעילות שלמה של החוקים החדשים שבעצם מהווים עבורנו כלים מאוד מאוד חשובים ומשמעותיים למנף את הפעילות שקיימת היום, הרבה דברים שבעבר לא יכולנו לעשות היום אנחנו עושים בצורה טובה יותר.
עליזה לביא: גם כאן זה שיתוף פעולה פורה כי שמענו כאן בוועדה אתכם ואת החברים שלכם בשטח, את הבלשים ואת כל מי שנמצא, והכלים שבאמת פיתחנו והעברנו בחקיקה זה הודות לשיתוף הפעולה וההקשבה למה שאתם זקוקים.
שרית פרץ: זה נכון.
שרית פרץ: תודה.
שרית פרץ: אני חושבת שבכלל הבסיס, במיוחד בתחום העבירות האלה זה שיתוף פעולה, גם בוועדות הקודמות ציינו ונתתי דוגמאות לאירועים שבאמת הגיעו מארגוני הסיוע.
שרית פרץ: אנחנו בקשר יום יומי עם ארגוני הסיוע, עם משרדי הממשלה השותפים.
שרית פרץ: אני חושבת שעבודה בסוג העבירות האלה לא ניתן לעשות בלי שיתוף פעולה.
שרית פרץ: אנחנו מבינים היום למשל שסוג העבירות הללו של סחר בבני אדם וכל העבירות הנלוות לזנות הן עבירות שיש שם המון המון כסף שמסתובב, מזיק למדינה בצורה כזו או אחרת ומהווה בעצם איזה שהוא מניע עיקרי, ולכן בכל תיק בעיקר התיקים הגדולים של סחר בבני אדם אנחנו משלבים אכיפה כלכלית, גם בהיבט של הכשרות, אנחנו מעבירים הכשרות של אכיפה כלכלית לאנשים שעוסקים בתחום.
שרית פרץ: בהמשך הדרך, ברגע שבאמת התכנית הלאומית למאבק בסחר בבני אדם בתחום המשטרתי תצא לפועל ויהיו מחלקי מוסר בשאר המחוזות, אנחנו נגיע למצב שהשוטרים מוכשרים, גם כשוטרים שעוברים הכשרות הקשורות בעבירות של סחר בבני אדם וגם בתחום אכיפה כלכלית, אני חושבת ששם אנחנו נראה את השינוי המשמעותי ביותר.
שרית פרץ: לעניין הדו"ח, הדברים החיוביים שנאמרו – נאמרו, אני רוצה רק לשים דגש לעניין הזה שאמנם יש ירידה בתיקים אבל יש עליה בכתבי אישום, מה שמצביע באמת על טיפול איכותי יותר בתיקי החקירה שכבר נפתחים.
שרית פרץ: אחת ההערות שהעלו שם, זה הנושא שהמשטרה החמירה את רף הראיות הנדרש בזיהוי קורבנות סחר, קצת סותר את העובדה שיש עליה במספר הקורבנות שזוהו והוכרו, אז אני חושבת שכדאי לשים לב לזה.
שרית פרץ: זה דיווח שהגיע מארגונים שונים, כלומר לא מארגונים ממשלתיים.
שרית פרץ: אז חשוב לשים לב שיש כאן סתירה בדיווח.
שרית פרץ: לעניין עובדי ציבור, נאמר באמת שבשנת 2017 לא נפתחו תיקים נגד עובדי ציבור ששותפים לעבירות של סחר בבני אדם ונותנים יד לעבירות אלה, אז אני יכולה לומר שבשנת 2018 כבר יש כמה תיקים, אנחנו נראה את זה בדו"ח הבא.
שרית פרץ: זהו.
שרית פרץ: שוב, חשוב לי באמת לומר תודה רבה לכל הארגונים השותפים.
עליזה לביא: יש לי כמה דקות לארגוני השטח ותהל שביקשנו ממך לבוא ואת תסיימי את הדיון הזה.
עליזה לביא: מי מארגוני השטח רוצה לקבל זכות דיבור?
עליזה לביא: עו"ד ניצן כהנא מהמטה למאבק בסחר בנשים בבקשה.
ניצן כהנא: ראשית גם אני רוצה קודם כל לברך, אני חושבת שזה לא עניין של מה בכך שמדינת ישראל נשארת שנה שביעית בדירוג הגבוה ביותר במאבק בסחר בנשים, אבל לצד הברכות אני רוצה להגיד לנו שאנחנו חייבים לשנות את ההתייחסות ואני מודה שציפיתי לדיון קצת אחר, ושוב, עם המון המון צער.
ניצן כהנא: אני רוצה להגיד שאנחנו לא עושים את הדברים כדי להישאר בדירוג הגבוה.
ניצן כהנא: אני רוצה לקוות שמדינת ישראל עושה את הדברים פשוט כי היא מבינה שמדובר באחת התופעות הכי אכזריות, הכי אלימות, ואם אנחנו לא נתעורר אנחנו נמצא את עצמנו איפה שהיינו בשנות התשעים.
ניצן כהנא: רק כמה התייחסויות לדברים בדו"ח וכמה התייחסויות למה שאנחנו יודעות מהשטח.
ניצן כהנא: דובר על הענישה הנמוכה, דובר על ידי מחלקת המדינה האמריקאית על מעט מדי אכיפה, אז אני רוצה להזכיר את המעצר הגדול והחשוב של סוחר הנשים הגדול דימיטרי איסקוב שנגמר בהסדר טיעון עם שנתיים מאסר, שלא יכולנו בכלל להכיל את הדבר הזה, שאדם שסחר בנשים, אנס נשים, הייתה אישה מאוד מאוד אמיצה, גורבן שלו שהרימה טלפון למשטרה ובגלל זה בכלל הכל התגלה, העידה נגדו וזה הסתיים בשנתיים מאסר.
ניצן כהנא: איזה מסר זה מעביר?
ניצן כהנא: באותו עניין חשוב להגיד שמחלקת המדינה האמריקאית מתייחסת גם לזנות קטינים כסחר בבני אדם, ומדינת ישראל לא עושה את זה.
ניצן כהנא: ברור שגם ברובריקה הזאת אנחנו בבעיה.
ניצן כהנא: סיימנו את 2016-2017 עם אפס כתבי אישום על זנות קטינים, מאידך צריך להגיד, אני חושבת שאתמול באמת ראינו את זה, קורה משהו באמת, מתוך החלטה של המשטרה ושל השר ארדן, הבינו שזה לא נושא שאפשר להמשיך להפקיר אותו, יש שינוי בשטח, אנחנו מקוות שהוא יתעצם.
ניצן כהנא: כן אולי כדאי לפתוח פה סוגריים ולחשוב, יכול להיות שמדינת ישראל צריכה גם היא להתייחס לצריכת זנות מקטינים כעבירת סחר ולהחמיר עליה ענישה ולהתייחס אליה בהתאם.
עליזה לביא: כן אבל זה דיון נוסף.
עליזה לביא: אני עוצרת אותך.
עליזה לביא: הקדשנו לזה כמה וכמה דיונים יחד עם הוועדה לזכויות הילד.
ניצן כהנא: אני חייבת משהו אחר.
עליזה לביא: אני מצטערת, סיימת את רשות הדיבור.
ניצן כהנא: רגע, בבקשה משהו נורא חשוב, רק על הפילוח של הנשים.
עליזה לביא: יש לי הוראה, סוגרים לי דיון עוד חמש דקות.
ניצן כהנא: משפט אחרון אני מתחננת.
ניצן כהנא: אנחנו הגענו לכאן, בנובמבר ישבנו כאן ואמרו לנו "אולי יש תופעה, לא יודעים מה הממדים שלה" ישבנו פה בפברואר אמרנו "נכון, יש תופעה, לא יודעים מה הממדים שלה".
ניצן כהנא: לא יכול להיות שאין נתון כמה נשים מתוך ה-170,000 שמגיעות מאוקראינה, בואו נתחיל להבין מה ממדי התופעה ואז אולי נתחיל להבין איך מטפלים בה.
ניצן כהנא: לא יכול להיות שהמדינה לא יודעת בכלל מה ממדי התופעה והנתונים היחידים מגיעים מאתנו כי אנחנו - - -
עליזה לביא: אנחנו פתחנו ואמרנו, ולכן אנחנו מקדישים את הדיון הבא, אחרי שאת הדיון הזה תיאמנו ודחינו ותיאמנו מול משרד המשפטים ואת המחאה שלנו הבעתי גם בפני שרת המשפטים, גם בפני מנכ"לית משרד המשפטים וגם בפנייך וגם עכשיו, אני חוזרת ואומרת, אנחנו נמשיך ונעקוב ונפקח.
עליזה לביא: תהל רן בבקשה.
עליזה לביא: תודה רב שאת איתנו.
תהל רן: תודה לכם שאתם פה.
תהל רן: אני יוצרת הצגות חברתיות כבר כמה שנים ויש לי הצגה שיצרתי אותה בדם דמי, זה סיפור על חלי, כולכם מכירים אותה, הארגונים, ואני מקדישה אותה לחלי.
תהל רן: הצגה שמספרת סיפור עצוב על אישה שנאבקה על החיים שלה, שבעצם מתה, יצאה מהשוליים של השפה העברית, וההצגה הזאת, רציתי דרך הבמה להשמיע את הקול של הנשים האלה שלא רואים אותן ולא שומעים אותן ובאמת בארץ הזאת יש כל כך הרבה - - -
עליזה לביא: בואי נשמע כי יש לך חמש דקות ואחרי זה אני רוצה לתת את רשות הדיבור לסיום לטלי.
תהל רן: את רוצה לשאול אותי שאלה?
עליזה לביא: איך הגעת לזה.
תהל רן: הגעתי לזה כי אני נמשכת תמיד לדמויות שהן מחוץ לשוליים, דמויות פגיעות, גם בגלל שאני הגעתי ממקומות מאוד מאוד שבירים, הייתי ילדה שעברה התעללות מינית, נערה שעברה התעללות מינית.
תהל רן: הייתי בת 16 בתחנה המרכזית בחיפה, לא היה לי לאן ללכת, הסתכלתי ימינה, שמאלה, לא היה לי לאן ללכת ואז הגיע אדם ואמר "בואי אלי" וכמעט הלכתי אליו וברגע האחרון עובדת ניקיון של מוסד שהייתי בו לפני שנים אמרה "בואי אלי" וכך בעצם ניצלתי.
תהל רן: הגוף שלי והנשמה שלי, עברתי המון התעללויות וכששמעתי על חלי ועל ג'סיקה ועל כל הנשים האלה שאני מרגישה שהן אחיות שלי, חשבתי שבהצגה הזאת, זה כמו גלעד, נר זיכרון לכל אותן נשים שבאמת באמת מייללות ובוכות וכואבות וההווה מאוד מאוד קשה להן והן קוראות לעזרה וחשבתי שההצגה באמת זו הזדמנות שלי להראות לקהל המבוסם במרכאות שלא יודע, שלא מכיר, קצת לעצור, להיות עם חלי אפילו לשעה.
תהל רן: אז אני חושבת שזה המקום שהגעתי אליו והוא מאוד מאוד יקר לי.
עליזה לביא: בואי תשתפי אותנו בחלק מהמונולוג שאת יכולה לשתף אותנו בכמה דברים.
תהל רן: "אתה רוצה צהוב.
תהל רן: זה מה שאתה רוצה.
תהל רן: צהוב.
תהל רן: זה מה שאתה רוצה".
תהל רן: אני מדברת מתוך המונולוג מההצגה.
תהל רן: "אתה רוצה צהוב, זה מה שאתה רוצה.
תהל רן: אני אביא לך צהוב.
תהל רן: אתה רואה את סימה?
תהל רן: אבא שלה אנס אותה מגיל 4.
תהל רן: מגיל 4 הוא יושב עם הביצים שלו פתוחות, עם בקבוק של ערק והוא אונס אותה ואמא שלה רואה את הכל ושותקת ומחכה ליום הזה שיגידו לה שהילדה שלה מתה.
תהל רן: היא רוצה שהילדה שלה תמות.
תהל רן: אבל לא לקחו את אבא של סימה לכלא כי הוא מפרנס את המשפחה.
תהל רן: וסימה יום יום, שעה שעה, שיפחה, מנקה, הורגים אותה בלילה.
תהל רן: את יודעת עליזה מאיפה באתי בלילה?
תהל רן: אתם יודעים מאיפה אני באתי בלילה בזמן שאתם ישנתם?
תהל רן: לא שאני כועסת עליכם שישנתם.
תהל רן: שני שיכורים בתחנה המרכזית נתנו לסימה שני בקבוקים על הראש שלה, הם ירקו עליה, בעטו בה והיא צעקה 'תצילו אותי, תעזרו לי, אני לא רואה, אני לא רואה, חלי, תעזרו לי' ויש לי חיישנים, יש לי חיישנים לסימה, רצתי מהר, ירקתי עליהם שיהיה להם בפנים את ה-DNA שלי.
תהל רן: באו משטרה, שוטר טוב, חיבק אותי.
תהל רן: לקחו את סימה לאברבנאל, למה לאברבנאל?
תהל רן: היא משוגעת?
תהל רן: היא לא משוגעת.
תהל רן: היא ילדה פצועה.
תהל רן: אני לא רוצה ללכת לגמילה.
תהל רן: עליזה אני לא רוצה, אי אפשר לשקם אותי.
תהל רן: אני כבר פצועה.
תהל רן: אבל אולי אני כן אלך, כי גיורא יבוא לקחת אותי וגיורא הבטיח לי ולסימה ולכל הבנות שהוא יסדר לנו קיבוץ.
תהל רן: אני רוצה קיבוץ עם ציוץ של ציפורים".
תהל רן: תודה.
עליזה לביא: מילים שלך, עו"ד טלי שטיינר מנהלת המחלקה המשפטית במוקד לפליטים ומהגרים בבקשה.
טל שטיינר: תודה רבה.
טל שטיינר: תודה לתהל.
טל שטיינר: קשה להמשיך אחרי הדברים האלה ולחזור אולי לדברים פרוזאיים, אבל אנחנו נגיד מאוד בקצרה.
טל שטיינר: למרות התוצאה החיובית כביכול של דו"ח מחלקת המדינה החשש המשותף של ארגוני השטח היא שתופעת הסחר בבני אדם מתרחבת ולא קטנה בשנים האחרונות.
טל שטיינר: הסיבה בעינינו היא שבמקום להילחם במצב הזה, המדינה היא שיוצרת כר פורה לסחר בבני אדם, למשל על ידי הרחבת הבאה של עובדים על ידי חברות ביצוע, על ידי העובדה שעובדות הסיעוד שהן רוב מהגרות העבודה בישראל, עדיין נכנסות לישראל ללא הסכמים בילטראליים שיגנו על זכויותיהן ויגנו עליהן מפני סחר.
טל שטיינר: עוד חשש שלנו שבמקום לחקור ולהעמיד לדין, המדינה, רשות האוכלוסין, ממהרת הרבה פעמים לגרש אנשים מתוך מתקני המעצר, במקום להגיע לחקר האמת ולגדוע את התופעות האלה באיבן.
טל שטיינר: אנחנו דורשים שינויי חקיקה לטובת הסכמים בילטראליים וההרחבה שלהם, אנחנו מבקשים להגביר את האכיפה, אנחנו מזכירים שהייתה את זרוע השר של המשטרה שעשתה עבודה מצוינת, נסגרה ומאז אין לה תחליף ואנחנו מקווים שהנתונים בדו"ח הזה יתמרצו את כל הנוגעים בדבר לחזור ולהיאבק בתופעה הזאת כדי לשמור על הדירוג הטוב והחיובי.
מיכל יוסיפוף: אני יכולה להגיב?
מיכל יוסיפוף: לגבי הטענה שלה.
עליזה לביא: בקצרה כי אני חייבת לסיים.
מיכל יוסיפוף: זה לא נכון שאנחנו מרחיקים מהמשמורת.
מיכל יוסיפוף: אנחנו בודקים, מחליטים, אנחנו מעבירים למקלט במקרים שהמשטרה קובעת שיש ראשית ראיה לקורבן סחר.
טל שטיינר: הנתונים שלנו מראים שהיו אינדיקציות, בדיוק מה שדובר על היעדר ההדרכה, מהאינדיקציות והנתונים - - - שלנו.
טל שטיינר: יש מקרים שלדע
טל שטיינר: תנו לא מקבלים את הטיפול הנכון.
עליזה לביא: טלי, אני מבקשת שתעבירי בבקשה למנהלת הוועדה את הנתונים, אנחנו נעביר אליכם את הנתונים ואני רוצה תשובות מנומקות ומסודרות לדיון הבא.
מיכל יוסיפוף: אין לי בעיה, אנחנו ניתן, אנחנו מבקשים אם היא חושבת, שתיתן לי שמות כדי שאני אבדוק את זה.
טל שטיינר: אנחנו בקשר רציף עם כל הנוגעים פה בדבר ומעבירים מקרים שנראים לנו נכונים.
טל שטיינר: לא תמיד המקרים שאנחנו רואים כנכונים אתם רואים כנכונים.
עליזה לביא: חברות.
עליזה לביא: עשינו את הדיון הזה בה בלפנים משורת הדין, המליאה כבר התחילה בעשר, קיבלנו עוד חצי שעה.
עליזה לביא: אני רוצה להודות, thank you very much for being with us, אני מבקשת להודות לכולם, אנחנו נמשיך גם בפגרה.
עליזה לביא: תעבירו אלינו.
עליזה לביא: אנחנו עובדים, אנחנו עם היד על הדופק וניפגש כאן בראשית המושב הבא.
עליזה לביא: תודה רבה לענת, תודה רבה לכם, המשך יום פורה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום ב-10 ביולי 2018 ובמסגרת היום המיוחד למאבק באלימות ובפשיעה באוכלוסייה הערבית מקיימים דיון על חיי נשים בצל הפשיעה.
עאידה תומא סלימאן: הרעיון בלקיים את הדיון הזה כמובן נובע גם כן - - - סליחה, היום המיוחד שיזם חבר הכנסת, חברי איימן עודה, אני הייתי צריכה לציין את זה מהתחלה.