GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכל פינק: במקרה הזה למשל 25 מיליוני שקלים, יצא מקצה לפני שבוע למפעלים, אנחנו עומדים כ-8-10 מפעלים שיעתיקו את מיקומם או יקומו באזורי תעשיה צמודי ישוב של המגזר הבדואי, במקרה הזה - - -
עאידה תומא סלימאן: כשיהיו אזורי התעשייה.
הדר וינטר גולן: לא, יש שטחים ששוריינו לטובת - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל עוד לא הוקמו.
הדר וינטר גולן: לא, יש אזורים שפנויים לזה.
הדר וינטר גולן: ספציפית.
מיכל פינק: יש 100 דונם לטובת אותם 10 מפעלים, המקצה של 25 מיליון יצא לפני שבוע וחצי, הפעילות של מעוף, קרן סאווה, הנושא של מסלולי תעסוקה וכן הלאה, אלה דברים שכבר רצים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת את כל זה.
עאידה תומא סלימאן: בואו נתמקד בתכנית לנשים.
עאידה תומא סלימאן: בצוות שהוקם כדי לעשות תכנית מיוחדת לתעסוקת נשים.
עאידה תומא סלימאן: מה שקיים, קיים.
עאידה תומא סלימאן: גם ידעתי את זה כשביקשתי שתהיה התמקדות בנשים ואני חושבת שאתם בעצמכם יודעים שצריך להתמקד בנשים כי אחוז התעסוקה הוא מאוד מאוד נמוך וזה גורם לכל ההשלכות שיש לזה על החברה באופן כללי, אז בואו נתמקד בנושא של נשים.
עאידה תומא סלימאן: אם אני עושה סיכום ביניים לכל מה שהבנתי עד עכשיו, יש לכם את ה-10 מיליון שהם מתוקצבים, שהם גם כן מחייבים במצ'ינג כדי שיצאו לפועל בפרויקטים שלהם, יש את ה-20 מיליון שעדיין אין עליהם אישור מצד האוצר, נכון?
נעה שוקרון: אני רפרנטית תעשיה ומסחר באגף תקציבים במשרד האוצר.
נעה שוקרון: אני רק רוצה לוודא שכולנו מבינים שחלק מעבודת הצוות הייתה גם בחינה של כלים קיימים ושינוי של הכלים הקיימים לטובת הנושא של תעסוקת נשים, כלומר מסלולי התעסוקה שמיכל דיברה עליהם בעבר היו עם אחוז השתתפות נשים נמוך יותר והעלינו את הקריטריון בעקבות עבודת הוועדה.
נעה שוקרון: כנ"ל לגבי הנושא של הוראת מנכ"ל החדשה, 25 מיליון שקלים למשיכת מפעלים תעשייתיים, נוסף בקריטריון שנותן תיעדוף לתעסוקת נשים.
נעה שוקרון: כלומר גם בכלים הקיימים נעשו שינויים בעקבות עבודת הוועדה, ואני חושבת שאלה שינויים מאוד מאוד משמעותיים שחשוב להתייחס אליהם.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אבל בכל זאת אני אחזור, ה-20 מיליון לא מתוקצבים.
נעה שוקרון: בהתאם להחלטת הממשלה, בעצם החלטת הממשלה מגדירה שיש 10 מיליון שקלים שאותה ועדה יכולה לבחון להסיט כפונקציה של סדרי עדיפויות של הממשלה, הוועדה אכן השתמשה במנדט שניתן לה לטובת אותם 10 מיליון שקלים.
נעה שוקרון: ככל שאנחנו מחליטים שיש צורך בהגדלה תקציבית או הסטה גבוהה יותר, זה לא חלק מהחלטת הממשלה ועל כן זה יצטרך לחזור לשולחן הכנסת, לדיון בסדרי העדיפויות.
נעה שוקרון: החלטת הממשלה כרגע מדברת על - - -
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה את כל זה, למה את חוזרת עליו?
עאידה תומא סלימאן: היה אפשר להגיד דבר אחד, נכון, עדיין אין אישור תקציבי ל-20 מיליון, זה צריך להתקבל בממשלה - - -
נעה שוקרון: חשוב לי גם להסביר מדוע אין אישור.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה, תפסת שאני מבינה את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת ש-10 מיליון זה מה שאושר, ואני יודעת שזה מה שניתן להשיג מהתכנית הכללית, היה ניתן משהו אחר אבל המשרד החליט לעשות חלוקה אחרת.
עאידה תומא סלימאן: בסדר, אבל זה לא אומר שאין צורך בהקצאה תקציבית כי אם מציגים את זה כאחת מההצעות, זה אפילו יותר גדול ממה שהוצע ב-10 מיליון יכול להיות שיסתכם בסופו של דבר, מבחינה תקציבית ומבחינת אופציות העבודה.
עאידה תומא סלימאן: בעצם הנתח הגדול המונח אצלי עכשיו, עדיין אין לו אישור תקציבי.
נעה שוקרון: אני שוב חוזרת - - -
עאידה תומא סלימאן: אין צורך.
נעה שוקרון: אוקיי, אז ברשותך כן אמירה חדשה ושאני כן חושבת שצריך להוסיף לשיח.
נעה שוקרון: איכות הכלי המוצע לתעסוקת נשים הוא פונקציה גם של העלות שהממשלה שמה עליו אבל גם על הרבה דברים אחרים.
נעה שוקרון: אנחנו יודעים שבהרבה מקרים הממשלה שופכת הרבה כסף ולא מצליחה להשיג תוצאות ולחילופין - - -
עאידה תומא סלימאן: ספרי לי.
נעה שוקרון: אז ספציפית הכלי של מקרו פייננס אכן הוא אולי עולה יותר מכלים אחרים שהשתמשנו בהם, אנחנו כן נאמר שזה כלי שהוא עדיין בבחינה ומאוד מאוד חדשני.
נעה שוקרון: הוא באמת עלה במשרד הכלכלה כאיזה שהוא רעיון, המקום היחיד שבו הוא – וגם פה זה צעדים מאוד מאוד ראשוניים – זה החלטת ממשלה של קריית שמונה, מרכז מיקרו פייננס - - -
קריאה: לא מיקרו פייננס.
קריאה: מיקרו תעשיה.
נעה שוקרון: סליחה.
נעה שוקרון: טרם הוקם, ואני אומרת לכם שהאפקטיביות של הכלי הזה מבחינתנו היא עוד לא ברורה ולכן גם אם אנחנו בוחרים - - -
מיכל פינק: אני אבהיר גבירתי, הכנסנו בהחלטת ממשלה לקידום קריית שמונה לפני חודשיים-שלושה את העדות הראשונה לכלי הזה של מתחם מיקרו תעשיה, שם מיקדנו אותו בתחום הפוד-טק, ושם אמרנו בגלל שמקימים שם אקו סיסטם של פוד באזור, לא הקצינו שם למעון יום או למרכז הכשרה או להיסעים, דברים שאנחנו חושבים שבספסיפיקציות של נשים בדואיות כנראה יידרשו, אנחנו בשלבי למידה עם העניין הזה.
מיכל פינק: הפעם הראשונה עשינו אחד כזה בהחלטת ממשלה לפני חודשיים, אין לנו ותק בלהקים את הגופים האלה, אנחנו עדיין מאמינים בזה אבל זה ייקח עוד קצת זמן עד שזה יתחיל.
עאידה תומא סלימאן: תשמעו, אתם כל פעם מצליחים, אפילו אני שלא כל כך קל לבלבל אותי, לבלבל.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה את כל מה שאתן מספרות.
עאידה תומא סלימאן: ההחלטה שלנו הייתה לא להעתיק תכניות ולא לחכות למצוא מה יצליח במקום הזה ומה במקום ההוא, אלא ללכת לשטח, ולבדוק מה כן יכול לעבוד בשטח.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שעכשיו אנחנו מדברים על תכנית שהיא בנויה ממה שקיים מבחינת תעסוקה בנגב, אם זה מרכזי ריאן, אם זה כל מיני מיזמים שעלולים להגיע לנגב ופיתחתם את הקריטריונים כדי להכניס יותר נשים.
עאידה תומא סלימאן: זה חלק, אוקיי?
עאידה תומא סלימאן: זה החלק הכללי, זה לא חלק מהתכנית כי זה קיים היה, אתם שיניתם את הקריטריונים או חידדתם אותם כדי שייכנסו יותר נשים.
עאידה תומא סלימאן: כמה זה בסוף יתורגם בשטח, אני לא יודעת.
עאידה תומא סלימאן: החלק השני מהתכנית הוא ה-10 מיליון שקל שאתם מדברים בהם על תמיכה ביוזמות תעסוקתיות שגם כן בין שניים לשלושה מיזמים שכנראה העניין של הקייטרינג או המטבח נכנס לתוך ה-10 מיליון האלה.
עאידה תומא סלימאן: אני מנסה לעשות לעצמי סדר כדי שאבין.
מיכל פינק: יכול להיות, כתלות מהצעות.
מיכל פינק: יש לנו את התהליך של קול קורא כרגע - - -
עאידה תומא סלימאן: שיביא לכם הצעות מהשטח ואתם תבחנו אותן והוא גם כן תלוי במצ'ינג שיגיע מהפילנתרופיה או מכל מיני גורמים אחרים.
עאידה תומא סלימאן: אתם אמרתם שזה תלוי ביוזמות, יריב הרגיע אותי שהפילנתרופיה היא נדיבה ואני חייבת להגיד שרק לפני כמה ימים ישבתי עם אנשים שבאו וחיפשו רעיונות מה לעשות בכסף שיש להם, ונשאר ה-20 מיליון שקל שהם בעצם המרכיב השלישי של התכנית שלכם, שהם עדיין לוטים בערפל, כי אין אישור תקציבי עליהם.
עאידה תומא סלימאן: הבנתי נכון את שלושת המרכיבים של התכנית?
מיכל פינק: אני רק רוצה ברשותך לחדד שלושה דברים.
מיכל פינק: אחד – שה-10 מיליון אמורים למנף, כפי שגבירתי אמרה, כסף נוסף ולכן גודל המיזמים יכול להגיע לכמה עשרות מיליונים.
עאידה תומא סלימאן: יכול, ויכול שלא.
עאידה תומא סלימאן: בואו נהיה אופטימיים.
מיכל פינק: סביר.
מיכל פינק: דבר שני שאותן התאמות שדובר בהן בכלים קיימים אמורים להניב את אותם 5,000 מקומות עבודה בחומש הקרוב, לא הייתי מתייחסת לזה כאל דבר עשוי וגמור מכיוון שזה עוד לפנינו וזה חלק מהתכנית שמשרד הכלכלה והתעשייה מציג, אולי משרד העבודה ירצה להרחיב על כך בהקשרים נוספים, והדבר השלישי הוא שאותו מיזם של מיקרו תעשיה הוא באמת דוגמה שעדיין נבחנת אבל מאוד יכול להיות שתהיינה יוזמות נוספות שאם הן יתבררו ככלכליות מאוד, אנחנו נוכל לבחון בהמשך את אפשרויות היישום שלהן.
יריב מן: אני חושב, אנחנו אחרי כמה דיונים שקיימנו ובאמת צריך לשים את הדברים על השולחן.
יריב מן: אנחנו לא חוזרים לוועדה עם בשורה של עוד 60, 100 מיליון חדשים לטובת תעסוקת נשים.
יריב מן: אנחנו נמצאים בתוך החלטת ממשלה שבעצם אנחנו כמשרדים וכמשרד מוביל, התחייבנו אליה.
יריב מן: אני חושב שהבעיה שלנו היום היא בעיני לא עוד 20 מיליון שקל או 30 מיליון שקל, אלא את התקציב הגדול שקיבלנו, יש 141 מיליון שקל לפיתוח אזורי תעשיה, אנחנו נתקלים שם בבעיות קרקעיות, בבעיות של זיקות על הקרקע, של תביעות בעלות שאין לנו להן פתרונות, שזה המנועים הגדולים שהממשלה מפעילה כדי ליצור תעסוקה למסות, ואגב זה גם מה שאת אמרת בתחילת הדיונים "אל תדברו איתי עכשיו על דברים קטנים, עזבו עכשיו את ההכשרות, תגידו לי איך אתם מפתחים מקומות עבודה" ואני חושב שאנחנו צריכים להתמקד ביישום, בביצוע של הכסף שכבר קיבלנו.
יריב מן: אני אומר את זה בצורה כנה, יש לנו לא פעם בעיות גם מול ההנהגה המקומית בחלק מהישובים, שהלוואי והייתה לוקחת טיפה יותר אחריות גם על פיתוח אזורי התעשייה שנמצאים בתוך הקווים הכחולים שלהם.
עאידה תומא סלימאן: יריב אתה זוכר, ישב פה חבר הכנסת סעיד אלחרומי והציע את העזרה שלו ואת התיווך שלו בכל מה שקשור, אם יש בעיות עם ההנהגה המקומית בעניינים שקשורים לפיתוח האזורים, הוא הציע ואמר "אם אני אוכל לעזור במשהו אני מוכן לנסות ולבדוק".
יריב מן: צריך להבין, לפתח אזורי תעשיה זה המסות הגדולות, זה לא מספיק שמשרד הכלכלה יקצה את התקציב ושרשות מקרקעי ישראל תיתן ליזמים - - -
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אותו דבר גם בצפון יש להם יעד של הקמת 12 אזורי תעשיה.
עאידה תומא סלימאן: כמה מהם הושלמו בצפון?
יריב מן: המצב שלנו הרבה יותר טוב בדרום, כי יש יותר קרקע ודווקא החסם בדרום הוא שאנחנו שוברים את הראש על ליצור, הרי אי אפשר להוריד על הראש של רשות מקומית אזור תעשיה ולהכריח אותה לפתח אותו כי אכפת לנו מתעסוקת נשים וגברים.
יריב מן: צריכה להיות פה איזו שהיא מובילות מקומית שתבוא ותגיד "זה עכשיו הפרויקט הכי חשוב לנו לרוץ ולפתח ולהביא יזמים".
יריב מן: הם ערוכים להביא יזמים, כל העולם מתעסק באיך לייצר עוד מקומות עבודה לנשים בחברה הבדואית בנגב, אנחנו הרבה פעמים נתקלים בחסמים שהם לא קשורים כל כך, ואני אומר, אני מוכן לקחת את האחריות הממשלתית עלינו, את כל הבעיות, אבל לא תמיד אנחנו מצליחים ברמת השטח להיות במקום שרצינו בו.
יריב מן: נמצא פה מתן ממינהל אזורי תעשיה.
יריב מן: גם הם היו רוצים כבר שאזורי תעשיה מהחומש הקודם, כבר יכולנו היום להראות בתי חרושת ואנשים שנכנסים לעבוד, והדבר הזה לוקח זמן הרבה יותר משהיינו רוצים.
יריב מן: יש מגבלות תכנוניות, ושוב, אנחנו מצליחים פה ושם לנהל את נושא הקרקע, אבל לא תמיד זה בקצב שהיינו רוצים ולכן אני חושב, אני אומר לך שאפשר לדבר על ה-20 מיליון שקל, הרבה יותר חשוב הוא בעיני על איך אנחנו, זו אחריות שלנו, ניישם את ההחלטות האלה בצורה כזאת שנגיע ליעדים.
יריב מן: אני חייב להגיד, האוצר שפך פה הרבה כסף.
יריב מן: אנחנו נמצאים בתוך ההחלטה, יש לנו שלושה מיליארד, זה הרבה מעבר למה שציפינו לו, הקודמת הייתה מיליארד, ובמסגרת ההחלטה הזאת, ואני אגיד משהו ואמרתי בעבר, זה לא סתם שאנחנו משקיעים ברשויות המקומיות.
יריב מן: אנחנו משקיעים - - -
עאידה תומא סלימאן: אתה בדיוק קורא את הראש שלי.
עאידה תומא סלימאן: אני בדיוק רציתי להגיד לך, החלטתם שהנתח הכי גדול מהתקציב יוקצה לרשויות המקומיות.
יריב מן: את יודעת למה?
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת למה, הסברת לי בארבע הישיבות הקודמות.
יריב מן: הבנו שאם נמשיך להיות גננת, זה לא יהיה טוב.
יריב מן: אנחנו רוצים לפתח שם יכולות.
יריב מן: משרד הפנים מתחיל לעשות שם איזה שהוא מהלך ארגוני.
יריב מן: אנחנו במטרה לייצר יכולות ברשויות המקומיות, בדיוק להוביל ברמת השטח את המהלכים.
יריב מן: אנחנו לא הצטיינו בכל דבר שעשינו.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אם מדובר ברמת השטח, שמוליק משתיל רצית להגיב.
שמואל דוד: אני פשוט מנסה להבין איפה משתלב המהלך הנוכחי במהלך היותר רחב שנוגע לאזורי תעסוקה.
שמואל דוד: כי מה שקרה זה שדובר בתכנית החומש הקודמת, 2012-2016, על סכומים נכבדים מאוד לאזורי תעסוקה שמתוכם היחיד שקם והצליח הוא עידן הנגב ושם באמת נרשמו הצלחות נכבדות, אבל בשגב שלום הרבה מהדברים מקרטעים בלשון המעטה והאזורים האחרים לא ממש קמו.
שמואל דוד: באבו קרינאת, בביר הדאש בוודאי, אין לא יכולת לתכנן ולא יכולת לקדם שום דבר וכולי.
שמואל דוד: התמונה היא מאוד עגומה.
שמואל דוד: המשרד הודיע שני דבירם, הוא הודיע שאת הכסף של התכנית הקודמת, את היתרות, ישקיע באותם חמישה אזורי תעשיה, לא ברור לי מה קורה בפועל, ומצד שני הוא הודיע שהוא פותח עכשיו מהלך חדש, שלבטח ייקח זמן עד שהוא יתממש, להקמת אזורי תעסוקה צמודי דופן או פנימיים בתוך הישובים.
שמואל דוד: לא ברור לי איפה יקומו המיזמים החדשים, בין אם אלה שלקוחים מה-10 מיליון או מה-20 מיליון או מהכספים הקיימים, לא ברור לי באיזה ישובים ניתן יהיה לפתח ובאיזה ישובים, חוץ מרהט שהדברים ברורים, לא ניתן יהיה לפתח.
שמואל דוד: המצב כרגע ברוב האזורים האלה לא מאפשר שום דבר.
מתן רטנר: אני ממינהל אזורי תעשיה.
מתן רטנר: אם יורשה לי, קודם כל מההחלטה הקודמת 3708 מתוך קצת יותר מ-140 מיליון שקלים בוצעו במזומן, זאת אומרת עבודות שהתבצעו כבר קצת יותר מ-70 מיליון שקלים.
מתן רטנר: היתרות חלקן נשמרו על מנת לסיים את עבודות הפיתוח לאחר שהמפעלים יקומו, למשל בעידן הנגב קמים מפעלים וחלק מתקציב הפיתוח נשמר על מנת שכשיסתיים תהליך הבניה של המפעל יוכלו לבנות את המדרכה ואת התאורה, וחלק אחר במקומות כמו שהזכרת, ביר הדאג', שאנחנו נתקלנו בבעיות שיריב הזכיר אותן קודם של בעלות, של מנהיגות מקומית שלא מספיק דוחפת קדימה את אזור התעשייה, אנחנו נבצע הסטה לאזורים בהם כן ניתן לפתח.
מתן רטנר: כרגע אנחנו מדברים על שלושה אזורים שאנחנו רוצים להתמקד בהם בדיונים עם רשות הבדואים שזה אום בטין, רהט צפון ושגב שלום שבניגוד למה שאמרת התכנון שם כן מתקדם, שגב שלום שלב א' עובד, שלב ב' בתהליכי הקצאות קרקע שונים ותהליכי היתרי בניה ואנחנו גם מתכוונים להמשיך לשלב ג' שבו התכנון עוד לא הסתיים.
יריב מן: ושוקת.
מתן רטנר: שוקת זה תקציב שניתן בהחלטת ממשלה אחרת, מיכל הזכירה את זה קודם, שם העבודות התחילו כבר.
מתן רטנר: אני רוצה לציין שגם באזורי תעשיה במקומות אחרים בצפון, גם נעם בנגב במגזרים שהם לא בדואים, לוקח עשר שנים להקים אזור תעשיה.
מתן רטנר: זה מה שזה לוקח בכל מקום, גם כאשר אין בעיות וכשיש שיתוף פעולה מלא מצד הרשויות המקומיות והתושבים.
מתן רטנר: זה מה שזה לוקח.
מתן רטנר: לכן בשוקת למשל, שהתקציב כבר ניתן בשנת 2013 או 2014, אני לא זוכר - - -
מיכל פינק: בהחלטה 546, מעבר צה"ל לנגב והמענה האזרחי, ניתנו שם 40 מיליוני שקלים לטובת שוקת, הליכי התכנון נמשכו אבל עכשיו כבר התחיל השלב של ניצול התקציב.
מתן רטנר: התחילו כבר לנצל את התקציב ושוב, זה לוח הזמנים הרגיל בתהליכי תכנון במדינת ישראל לצערנו בכל הארץ.
עאידה תומא סלימאן: כן אבל אתה בעצמך אמרת שאתם עכשיו עוברים, כאילו עצרתם תהליכים.
עאידה תומא סלימאן: אתם החלטתם בהתחלה על חמישה אזורי תעשיה- - -
מתן רטנר: באזורים בהם נתקלנו בתביעות בעלות - - -
עאידה תומא סלימאן: עברתם למקום אחר.
עאידה תומא סלימאן: כלומר זה לא עניין שבדרך כלל לוקח להתפתחות, אלא יש בעיה ספציפית ואתם עכשיו מעבירים את האזורים למקומות אחרים ומתחילים את הכל מחדש.
מתן רטנר: אני אדייק, אנחנו לא מעבירים לאזורים אחרים, אנחנו נשארים באזורים שהיו בתכניות או אזורים קיימים שצריך להרחיב אותם ואנחנו מתמקדים שם, זאת אומרת אנחנו מוציאים מהרשימה הזאת - - -
עאידה תומא סלימאן: כלומר עכשיו הפסקנו לדבר על חמישה אזורי תעשיה, אנחנו מדברים על שלושה?
מתן רטנר: מבחינת משרד הכלכלה כן, יש אזורים נוספים שבאחריות רשות הבדואים והם מתקדמים שם יחד עם רשות מקרקעי ישראל.
עאידה תומא סלימאן: כמה קשה להוציא את המידע.
עאידה תומא סלימאן: תגידו לי את זה ככה ישר, תעשו למישהי שהיא לא כל היום מתעסקת בפרטים הקטנים.
עאידה תומא סלימאן: כמה אזורי תעשיה אנחנו מדברים עכשיו ואיפה.
יריב מן: אני אגיד מה אני מבין ואם אני טועה תתקן אותי.
יריב מן: יש שני אזורי תעשיה מרחביים גדולים, למשל עידן הנגב ושוקת.
יריב מן: שניהם בבעלות משותפת של ישובים יהודים ובדואים - - -
עאידה תומא סלימאן: תעזוב אותי מהמשותפים והגדולים.
עאידה תומא סלימאן: היה לנו חמישה שהם לא משותפים, נכון?
עאידה תומא סלימאן: מה קורה איתם?
יריב מן: יש לנו באבו קרינאת, יש את אום בטין, אזור תעשיה נוסף - - -
שמואל דוד: אבל אבו קרינאת לא מתפתח כבר הרבה מאוד זמן.
יריב מן: אז אני אגיד, יש את, מתן יכול להתייחס ספציפית ללמה הוא לא מתפתח אבל בעקרון כמו שאתה יודע יש שם תשתיות, אזור התעשייה הולך ונבנה.
יריב מן: יש את אבו קרינאת, את אום בטין, יש בשגב שלום אזור תעשיה גדול שחלקו של הישוב וחלקו גם ייבנה שם אזור תעשיה משותף עם באר שבע ובני שמעון, שגב שלום זה ישוב שהולך להתפתח הרי לעיר בעתיד.
יריב מן: אזור תעשיה נוסף תוכנן בישוב ביר הדאג' אבל בגלל קשיים, אני אגיד ככה, יש תושבים שפשוט יושבים על אזור התעשייה המתוכנן ובזבזנו, לצערי, בזבזנו כממשלה חמש שנים בהתעסקות הזאת ולא קרה כלום, ובזמן הזה יכולנו להכניס עוד משרות ברהט, בשגב שלום או במקומות אחרים.
יריב מן: לכן הכוונה של הממשלה, על דעת שלושת המשרדים, האוצר חקלאות וכלכלה, הודענו את זה אגב לראש מועצת נווה מדבר אברהים אל עוואשלה בצורה רשמית ומכובדת, אמרנו לו "תנסו לעשות מה שאתם יכולים, אם לא תוכלו חבל על הזמן.
יריב מן: האזור הזה ייצא, ההשקעה בו תצא בערך בעלות של 20 מיליון שקל ותעבור למקומות אחרים על פי ההיגיון".
יריב מן: רשות הבדואים במקביל מתכננת אזורי תעסוקה צמודי דופן בתל שבע ולכסייפה, כי שם זה ישובים שאין בהם מקורות תעסוקה, התעסוקה יושבת בתוך הישוב בעסקים שמפריעים לציבור ומורידים את איכות החיים בישוב.
יריב מן: מבחינת רשות הבדואים יש מגעים עם רשות מקרקעי ישראל להקמה של אזורי תעסוקה צמודי דופן, גם רשות הבדואים קיבלה תקציב של בערך 25 מיליון שקל לפיתוח האזורים האלה.
יריב מן: כלומר, תעשיה, מטפל משרד הכלכלה, מינהל אזורי תעשיה ורשות הבדואים ב-25 מיליון שקל שלה תפתח אזורי תעסוקה.
יריב מן: אני לא יכול להבטיח כרגע על כיוון לישוב ברור, אבל העדפה של יאיר מעיין, ראש הרשות היא ללכת על ישובים שאין בהם שום מקורות תעסוקה, לדוגמה בתל שבע אין מקורות תעסוקה, בכסייפה אין מקורות תעסוקה, חורה יש לה אזור תעשיה, לקיה יחסית צמודה יותר לבאר שבע אז היא נהנית יותר מהקרבה למטרופולין אבל זה בגדול התכנית איך שאנחנו רואים אותה.
שמואל דוד: אני מבקש לשאול, המשמעות היא שכל הנגב המזרחי לא מקבל מענים.
מתן רטנר: הנגב המזרחי קודם כל יקבל מענה בקנה מידה מאוד גדול באזור תעשיה שוקת.
מתן רטנר: בנוסף אני יכול לציין שישנם אזורי תעשיה בישובים יהודיים שבהם יש תעסוקה רבה לבדואים, למשל בערד, שחלק גדול מהמועסקים הם בדואים.
מתן רטנר: אני לא יודע כמה נשים וכמה גברים, אין לי נתונים על זה.
יריב מן: יש גם יזמים בדואים שם, שיש להם עסקים.
יריב מן: לא רק שכירים, הם גם בעלים.
מתן רטנר: בוודאי.
מתן רטנר: הרבה מאוד יזמים בדואים מקימים שם עסקים.
עאידה תומא סלימאן: כן אבל המטרה היא לא, עובדה שעדיין יש מחסור.
עאידה תומא סלימאן: אל תדבר איתי על מה שקיים בצד היהודי.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על מה לפתח כדי ליצור מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אל תגיד לי קיים שם.
עאידה תומא סלימאן: זה קיים ועדיין יש מחסור.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים איך לענות על המחסור.
עאידה תומא סלימאן: אל תגיד לי שיש שם מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: עובדה שזה קיים, ויש שם מקומות עבודה והם הולכים ועובדים ועדיין יש מחסור במקומות עבודה.
יריב מן: זה חד משמעית כי למעשה לא צריך להיות מומחים ולראות שבכל ישוב יהודי בנגב יש מקורות תעסוקה, לירוחם יש אזור תעשיה ומפעלים גדולים, בדימונה ובערד, בכסייפה ובערערה אין, אנחנו לא מתעלמים מזה.
יריב מן: אגב, לא ציינו את ערערה, גם שם יש - - -
עאידה תומא סלימאן: למה יש לי הרגשה שאנחנו חוזרים לנקודת האפס?
עאידה תומא סלימאן: אתם עשיתם כברת דרך בזה שעניתם להמלצות שלי והצוות אכן ישב וחשב והתקדמתם קצת.
עאידה תומא סלימאן: בואו לא נחזור לדיון הזה של אם יש צורך ואין צורך ואיפה קיימים עכשיו מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת איפה קיימים ובכל זאת החלטנו והסכמנו ואתם הסכמתם לפתח תכנית להוסיף למקומות העבודה האלה, אז בואו נישאר שם.
עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה לחזור לדיון הקודם ההוא, להגיד לי "יש באזור הזה ויש מפעל שם".
עאידה תומא סלימאן: אלה קיימים ובכל זאת החלטנו, בואו נתקדם.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה לראות שהתקדמנו קצת בזה שבאנו ואמרנו שאת ה-10 מיליון האלה הם בנוסף, זה ההישג היחידי שבינתיים אני יכולה להצביע עליו.
עאידה תומא סלימאן: ה-10 מיליון האלה של תמיכה ביוזמות תעסוקתיות, הוצאתם אותם, כמה התקציב שלכם בכלל הכללי?
מיכל פינק: התקציב של משרד הכלכלה והתעשייה - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, אני לא מדברת על התכנית.
יריב מן: את שואלת כמה מוקצה בתוך כל החלטת הממשלה בתוך ה-3 מיליארד לטובת פיתוח תעסוקה?
יריב מן: קרוב ל-380 מיליון שקל שמחולק בין המשרדים של כלכלה ותעשיה, משרד העבודה.
יריב מן: זאת אומרת אנחנו כוללים בזה את כל המעטפת לכניסה לתעסוקה, אם זה מרכזי ריאן, מעונות יום, הכשרה מקצועית, כל הכלים שהמשרדים האלה יודעים לתת.
יריב מן: אני לא מתחיל לדבר על זה כי יודע שתעצרי אותי אבל את דווקא אמרת בדיון הראשון, בפריפריה של הדברים האלה יש את הנגישות לתעסוקה, התחבורה הציבורית, וזה גם.
יריב מן: בלי זה אי אפשר בנגב.
יריב מן: אנחנו לא כוללים את זה ב-380 מיליון.
מיכל פינק: מבחינת משרד הכלכלה והתעשייה בהחלטת הממשלה הנוכחית ישנם 93 מיליון.
מיכל פינק: מה שהזכרנו כאן, 40 מיליון לגבי שוקת זה מהחלטה קודמת ו-70 מיליון יש ליישום בתקציבי ה-3708, ובסך הכל אנחנו מגיעים לכ-200 מיליון שקלים שמשרד הכלכלה כרגע משקיע בין אם באזורי תעשיה ובין אם בכלים אחרים, קדימה ל- - -
עאידה תומא סלימאן: אבל זה בעצם מה שביקשתי בזמנו, לדעת כמה כל משרד מקצה ואיך זה משתלב.
עאידה תומא סלימאן: הלאה.
עאידה תומא סלימאן: ברוך הבא חבר הכנסת עמיר פרץ.
עאידה תומא סלימאן: זה בעצם מה שביקשתי, שננסה לאגם ולראות איך כל המשאבים שבתוך התכנית יכולים לתרום לתעסוקת נשים ערביות בדואיות.
עאידה תומא סלימאן: באתם אלי ואמרתם "זה כל הפעילות הקיימת" ואני יכולה להבין שזו בעצם הפעילות שמקיימים שני המשרדים.
מיכל פינק: לא, משרד העבודה לא פירט כאן.
עאידה תומא סלימאן: זה הכל כלכלה מה שנתתם לי.
מיכל פינק: מבחינת משרד הכלכלה גבירתי, גם היינו שמחים אם אפשר להציג את פעילות המעוף, הסוכנות לעסקים קטנים.
מיכל פינק: נמצאת כאן ג'לילה, ולשמוע גם על הצד של יזמות ולא רק על הצד של תעשיה, בהתאם לניהול הזמנים שלך גבירתי.
ג'לילה אלקרנאווי: אני אשמח לפרט.
עאידה תומא סלימאן: לפני שעוברים למשרד העבודה, בואו נשמע את ג'לילה.
ג'לילה אלקרנאווי: אני מנהלת ליווי עסקי במעוף.
ג'לילה אלקרנאווי: מן הסתם לא צריך להציג את מעוף, זה זרוע הביצוע של משרד הכלכלה, הסוכנות לעסקים קטנים.
ג'לילה אלקרנאווי: אני מרכזת בין היתר במסגרת התפקיד שלי את כל התחום של יזמיות נשיות בדואיות בכל הנגב.
ג'לילה אלקרנאווי: העבודה שלי מתפרשת על כל הנגב כולל כפרים לא מוכרים וכפרים מוכרים, כל הישובים, רהט, חורה, שגב שלום, אני נכנסת לכל חור כזה שא תם לא מתארים לעצמכם.
עאידה תומא סלימאן: את לבד בעבודה הזו?
ג'לילה אלקרנאווי: כן.
ג'לילה אלקרנאווי: בתפקיד הזה אני לבד.
ג'לילה אלקרנאווי: אני עם רכב, אני ניידת כל הזמן בשטח, אני באה לנשים.
עאידה תומא סלימאן: תשמעי, סופר וומן, את צריכה לכסות את כל הנגב בתקן אחד?
עאידה תומא סלימאן: עוד לא ראיתי מישהו שיכול לעשות את זה.
ג'לילה אלקרנאווי: אני עד עכשיו עשיתי את זה עם הישגים טובים מאוד, אז תני לי גם לחשוב על מה שאת מעלה פה, כשיהיה לי זמן אני גם אחשוב על מה שאת אומרת, בינתיים לא התעסקתי עם זה.
עאידה תומא סלימאן: זה לא את שצריכה לחשוב על זה, זה הסוכנות צריכה לחשוב על זה.
מיכל פינק: סניף רהט של המעוף יש בו אנשים נוספים.
ג'לילה אלקרנאווי: אני מרכזת את תחום הנשים ויש עוד אנשים נוספים שמרכזים את שאר העבודה ומלווים את בעלי העסקים והיזמים האחרים.
עאידה תומא סלימאן: קיבלתי עכשיו ברייקינג ניוז.
עאידה תומא סלימאן: הבנתי שמגיע לך מזל טוב.
ג'לילה אלקרנאווי: תודה.
ג'לילה אלקרנאווי: אני בחופשת לידה.
עאידה תומא סלימאן: את בחופשת לידה והגעת לדיון הזה.
עאידה תומא סלימאן: מי הכריח אותך?
ג'לילה אלקרנאווי: אף אחד.
ג'לילה אלקרנאווי: אני תמיד השתתפתי בדיונים האלה וכשידעתי, קיבלתי זימון, התייצבתי ובאתי.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל, כל הכבוד על המסירות, מזל טוב על הלידה.
עאידה תומא סלימאן: יש ממלאת מקום?
ג'לילה אלקרנאווי: יש ממלאת מקום.
ג'לילה אלקרנאווי: היום היא בסיור במקום אחר בשטח.
עאידה תומא סלימאן: ניצול משאבים עד הסוף.
עאידה תומא סלימאן: היא ממשיכה בסיור ואת מגיעה לדיון.
ג'לילה אלקרנאווי: האמת היא אני הצעתי שהיא תמשיך בסיור כי גם חשוב לי כל המעקב השוטף הזה לא להתנתק.
ג'לילה אלקרנאווי: אני יכולה להגיד שהנשים הבדואיות, אני לא צריכה לספר את כל הרקע של האישה הבדואית, אתם יודעים ואתם מבינים את החסמים והצרכים.
עאידה תומא סלימאן: לא, תגידי לנו כמה יזמיות ואיזה סוג יזמות את חונכת.
ג'לילה אלקרנאווי: אוקיי.
ג'לילה אלקרנאווי: בשנת 2017 למשל, אני אציג נתונים מהשנתיים האחרונות, טיפלתי בכ-170 נשים יזמיות שרובן היו ללא עסקים.
ג'לילה אלקרנאווי: אני מגדירה יזמת מי שהיא בעלת פוטנציאל לפיתוח יזמות.
ג'לילה אלקרנאווי: זו ההגדרה שלי ליזמת.
ג'לילה אלקרנאווי: הנשים האלה השתתפו בקורסים שונים, קורס יוזמים עסק, איך לגבש רעיון עסקי, איך לפתוח עסק אם זה מהבית, מתוך הבית, מחוץ לבית, איך להפוך יכולות אישיות לכדי עסק או מיזם עסקי.
ג'לילה אלקרנאווי: אנחנו באים לנשים בשפה שלהן ברמה שלהן בגובה העיניים ונותנים להן את כל הביטחון ואת כל הדימוי, גם מישהי שמעולם לא תיארה לעצמה שהיא יכולה להיות בעלת עסק, אנחנו מובילים אותה מקצה לקצה שהיא תוך שנה-שנתיים פותחת מיזם ומתחילה להתפרנס, גם כשלא חשבה על זה מעולם.
ג'לילה אלקרנאווי: נשים אלה השתתפו בקורסים שונים ובפורומים שונים שאנחנו עושים במסגרת המעוף.
ג'לילה אלקרנאווי: תשע נשים בשנה שעברה בעקבות השתתפות בקורסים ובפורומים ובייעוץ וליווי אישי שקיבלו, פתחו עסקים.
ג'לילה אלקרנאווי: העסקים זה עסקים בתחום התיירות והאירוח, נשים שפתאום הבינו ונפל להן האסימון שהן יכולות להשתמש בבית, בתשתית קיימת, כדי לפתוח עסק ומיזם עסקי.
ג'לילה אלקרנאווי: אנחנו הקצינו להם את כל הכלים, את כל הידע, את כל הליווי והן פתחו את הבתים והיום הן מקבלות תיירים ישראלים שלא מכיריים את התרבות, מספרות את הסיפור שלהן ועשו מזה - - -
עמיר פרץ: מה בדיוק המודל העסקי שלהן?
עמיר פרץ: איך זה עובד?
עמיר פרץ: איך המודל העסקי עובד שם?
עמיר פרץ: מה זה, בית ומה קורה שם?
ג'לילה אלקרנאווי: זה בית, האישה מספרת את הסיפור שלה.
ג'לילה אלקרנאווי: לכל אישה כזאת יש סיפור מיוחד.
ג'לילה אלקרנאווי: א.
ג'לילה אלקרנאווי: שהיא מעולם לא חשבה שהיא תעבוד ותתפרנס, יש לה חסמים אישיים וחברתיים שהיא מעולם לא יכלה לצאת - - -
עאידה תומא סלימאן: כן אבל זה אירוח, אנשים באים, היא מארחת אותם בבית.
ג'לילה אלקרנאווי: מארחת אותם בבית, לכל אחת יש את המטעמים שלה, כמובן לכל אחת יש מתכון משלה, לכל אחת יש סיפור משלה, איך היא התחילה את המיזם.
עאידה תומא סלימאן: אז זה לארח אנשים על ארוחות.
עאידה תומא סלימאן: שניה, אני רוצה לחדד את השאלה.
עאידה תומא סלימאן: זה מקומות גם לינה או רק אירוח ביום עם ארוחת צהריים או ארוחת ערב?
ג'לילה אלקרנאווי: זה בתכנון להתפתח ללינה, זה עוד לא פותח ללינה.
עאידה תומא סלימאן: אז זה בעצם אירוח עם ארוחות.
עאידה תומא סלימאן: זה העיקר, מלווה ב- - -
ג'לילה אלקרנאווי: בסיפור של האישה הבדואית.
יריב מן: זה משתלב עם השקעה גם בתיירות בדואית, לילות רמדאן ברהט.
יריב מן: הן מובילות, בלילות רמדאן נגיד - - -
עמיר פרץ: מה המודל העסקי?
עמיר פרץ: כמה מפגשים כאלה בחודש?
יריב מן: המודל העסקי הוא כזה, זה לא כל כך מודל עסקי זה יותר כשל שוק.
יריב מן: בינינו, הבדואים קונים בבאר שבע, הרבה.
יריב מן: בכסף מזומן טוב.
יריב מן: אין הרבה יהודים, צריך להגיד את האמת, שנכסים לעשות קניות, לבלות - - -
יריב מן: התיירות מיועדת לייצר פעילות כלכלית הדדית.
עמיר פרץ: יש שתי אפשרויות.
עמיר פרץ: איזה משרד אתה מייצג?
יריב מן: חקלאות, פיתוח כלכלי חברתי של החברה הבדואית.
עמיר פרץ: או שאתה כמשרד ממשלתי אומר אני מאמין בתהליך ואני מממן אותו, אני מקדם אותו.