GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ולריה סייגלשיפר: כשאני מדברת על תקצוב מגדרי, אני בעצם מדברת על בחינה של התקציב של הרשות המקומית ולהסתכל כיצד המשאבים מתחלקים בין גברים ונשים וכמובן בין קבוצות שונות של גברים ונשים כי אנחנו יודעים ויודעות שלא כל הנשים הן אותו דבר ולא כל הגברים הם אותו הדבר.
ולריה סייגלשיפר: המטרה של תקצוב מגדרי היא כפי שאמרתי, לראות כיצד המשאבים מתחלקים ולראות האם יש הלימה בין חלוקת המשאבים לצרכים בסדרי עדיפויות של גברים ונשים.
ולריה סייגלשיפר: באוקטובר 2014 עברה החלטת ממשלה 2084 שמחייבת את כל משרדי הממשלה להתייחס בראייה מגדרית לחלוקת המשאבים שלו.
ולריה סייגלשיפר: כל משרדי הממשלה ויחידות הסמך צריכים בעת הכנת התקציב לומר כיצד המשאבים של אותו משרד מתחלקים בין גברים לנשים.
ולריה סייגלשיפר: ההחלטה הזאת אינה חלה על הרשויות המקומיות.
ולריה סייגלשיפר: כעת משרד הפנים, שהבין לאחר הרבה דיונים והרבה אודות לעבודה שנעשתה כאן על ידי יושבת ראש הוועדה, התחיל בפיילוט והיום בשמונה רשויות מקומיות כן מתקיימת בחינה מגדרית של התקציב.
עאידה תומא סלימאן: כדאי לומר שלא שההחלטה לא חלה אלא הטענה של המשרד שהוא לא קיים עד עכשיו את הניתוח התקציבי הייתה שקשה לו כי רוב התקציב שלו מועבר לרשויות המקומיות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו באנו ואמרנו שהרשויות המקומיות מקבלות תקציב שלכם, הן חייבות לעשות את הניתוח ואתם תחברו את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני הצעתי להם בוועדה את הפיילוט והם קיבלו אותו.
עאידה תומא סלימאן: לא שהיא לא חלה.
עאידה תומא סלימאן: חשוב לומר את זה.
עאידה תומא סלימאן: שלא ירגישו שעושים לנו טובה.
ולריה סייגלשיפר: תודה רבה.
ולריה סייגלשיפר: זו הערה מצוינת ומאוד במקום.
ולריה סייגלשיפר: במרכז אדווה בעשור האחרון אנחנו מקיימות יוזמות של ניתוח מגדרי של התקציב העירוני ביוזמות וולנטריות.
ולריה סייגלשיפר: זאת אומרת, אלה רשויות שלקחו על עצמן לקיים את התהליך.
ולריה סייגלשיפר: התהליך מתקיים גם מלמטה למעלה.
ולריה סייגלשיפר: זאת אומרת, קבוצה של תושבות שעוברות איזשהו תהליך והן מקדמות תהליכים שמתרגמים את הצרכים של נשים לשינויי מדיניות, וכאן יש יועצות לקידום מעמד האישה שידגימו את העבודה, וגם יוזמות שהן מלמעלה למטה, זאת אומרת, שהרשות עצמה, מקבלי ההחלטות, לוקחת על עצמה לקדם איזשהו פרויקט להטמעת חשיבה מגדרית.
ולריה סייגלשיפר: כמובן שהמודל הרצוי הוא שילוב של עבודה עם התושבות ומחויבות פוליטית ואדמיניסטרטיבית בצד של הרשות המקומית.
ולריה סייגלשיפר: העקרונות של העבודה שלנו הם קודם כל תכנית הכשרה גם ברמה של הרשות המקומית וגם ברמה של התושבות.
ולריה סייגלשיפר: הן לומדות כיצד לתרגם את הצרכים שלהן, כיצד להסתכל על החוויה העירונית שלהן מפרספקטיבה מגדרית, לאחר מכן כמובן הן צריכות לאסוף נתונים כי כדי לקדם שינוי חייבים לאסוף נתונים על החיים של נשים, לנתח את המשאבים, לבחון האם המשאבים באמת הולמים את הצרכים שלהן ולקדם שינויים.
ולריה סייגלשיפר: יש לנו דוגמאות רבות אבל אני ארחיב רק בדוגמה אחת כי אביבה חלבי, היועצת לקידום מעמד האישה מעיריית רחובות, תרחיב על איזושהי יוזמה בתחבורה ציבורית.
ולריה סייגלשיפר: ערכנו ניתוח גדרי של משאבי הספורט במטה אשר ובעיריית בת ים.
ולריה סייגלשיפר: תחבורה ציבורית בעיריית רחובות, מיפוי קווי התחבורה הציבורית וסקר צרכים שבחן את צורכי הניידות של נשים.
ולריה סייגלשיפר: באור עקיבא בחנו את משאבי התרבות, מי נהנה מהיכל התרבות.
ולריה סייגלשיפר: בעיריית תל אביב בחנו את המשאבים של המרכז הגאה וגם את מרכזי הנוער.
ולריה סייגלשיפר: מבחינת תשתיות, מועצת הנשים בכפר קאסם יזמה פיתוח של פארק במסלולי הליכה של נשים.
ולריה סייגלשיפר: קידמנו פרויקט גם ברחובות וגם בטירת הכרמל של סבסוד השכלה גבוהה לנשים.
ולריה סייגלשיפר: בחינה של התקציב של הכשרה מקצועית במחוז הדרום, נעשה על ידי נשים בבאר שבע.
ולריה סייגלשיפר: ייצוג נשים בוועדות גם באור עקיבא וגם בנתניה.
ולריה סייגלשיפר: בדיקה של פערי שכר והטבות בעיריית באר שבע.
ולריה סייגלשיפר: נתתי לכם מגוון כדי שנוכל לראות כיצד אפשר להשתמש בתקציב העירוני כדי לבחון מגוון רחב של תחומים, תחומי חיים של נשים.
ולריה סייגלשיפר: על רחובות אני לא אדבר כי אביבה חלבי תעשה זאת.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו חייבים לעשות את זה קצת יותר מהר כי יש לי המון מצגות ונשים שרוצות לדבר.
ולריה סייגלשיפר: בסדר.
ולריה סייגלשיפר: מבחינתי אפשר לעבור לשקף האחרון.
ולריה סייגלשיפר: אני לא ארחיב בדוגמאות.
ולריה סייגלשיפר: כדי שתהיה ראייה מגדרית של התקציב, השאלה הייתה מה צריך להיות.
ולריה סייגלשיפר: דבר ראשון, מחויבות פוליטית כי מחויבות פוליטית, אנחנו צריכים אותה כדי להתניע את התהליך וכדי להבטיח שהשינויים הנדרשים בעקבות הניתוח המגדרי באמת יבואו לידי ביטוי.
ולריה סייגלשיפר: הדבר השני הוא קשר עם התושבות, שיתוף פעולה בין יועצת לקידום מעמד האישה או עובדת ברשות המקומית בקבוצה של תושבות.
ולריה סייגלשיפר: עבודה ושיתוף פעולה של הפקידות הבכירה ברשות המקומית וכמובן נתונים מפולחים לפי מגדר.
ולריה סייגלשיפר: ללא נתונים מפולחים לפי מגדר, אי אפשר לקדם ניתוח מגדרי.
תמר זנדברג: את יכולה להציג את השקף על התחבורה הציבורית?
ולריה סייגלשיפר: כן.
ולריה סייגלשיפר: אביבה חלבי שמובילה את הפורום ברחובות, תרחיב על כך.
תמר זנדברג: אם אפשר בזמן שהיא מדברת, להציג את השקף.
ולריה סייגלשיפר: בשמחה.
תמר זנדברג: כי זה נתון מעניין.
עאידה תומא סלימאן: אם את הולכת לדבר כהמשך, את יכולה להציג את זה עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: אביבה חלבי, סגנית יו"ר איגוד היועצות ויועצת לקידום מעמד האישה ברחובות.
אביבה חלבי: בוקר טוב.
אביבה חלבי: אני מציגה כאן גם בשם עיריית רחובות - אני יועצת ראש העיר למעמד האישה - וגם בשם איגוד היועצות.
אביבה חלבי: מילה על איגוד היועצות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מכירים את איגוד היועצות.
אביבה חלבי: אם אנחנו רוצים להטמיע חשיבה מגדרית והתנהלות מגדרית ומודעות מגדרית בתוך הרשויות המקומיות, בעיני - אני מתחילה מהסוף – המפתח לזה הוא חיזוק היועצות לקידום מעמד האישה.
אביבה חלבי: התפקיד הוא תפקיד סטוטורי, הוא על פי חוק, אבל המעמד, השכר והיכולת של היועצות לפעול - - -
עאידה תומא סלימאן: את תעשי אתן מה שאת רוצה אבל אני אעצור אותך בסוף שלוש הדקות.
אביבה חלבי: בכל רשות ורשות יש יועצת לקידום מעמד האישה.
אביבה חלבי: זה סטטוטרי.
אביבה חלבי: אם אין יועצת, משרד הפנים יכול לפגוע בתקציבים של רשות מקומית.
אביבה חלבי: לכן יועצת לקידום מעמד האישה שנמצאת ברשות, היא בקשר, מן הסתם, עם כל התושבות בתוך אותה רשות.
אביבה חלבי: כחלק מעבודתה היא עובדת עם מנהיגות ומצמיחה מנהיגות נשים בתוך אותה רשות.
אביבה חלבי: לכן היכולת של היועצת ושל התושבות לגעת בנושאים, בכל נושא ונושא.
אביבה חלבי: הזכירה חברת הכנסת תמר זנדברג קודם שהחיים בכל רשות ורשות נוגעים לנו כנשים בכל מיני תחומים כמו תחבורה ציבורית, גנים ציבוריים, פיתוח, בטיחות, חינוך וכולי וכולי.
אביבה חלבי: אני רוצה לומר מילה על תחבורה ציבורית כי זה אחד הנושאים בהם נגענו ברחובות.
אביבה חלבי: על פי נתוני משרד התחבורה, יותר נשים משתמשות בתחבורה ציבורית.
אביבה חלבי: 60 אחוזים ממשתמשי התחבורה הציבורית הן נשים.
אביבה חלבי: כמו שאמרת, באמת השימוש בתחבורה ציבורית הוא רב שימושי והוא לא מנקודה לנקודה.
אביבה חלבי: כשאנחנו מדברים על תחבורה ציבורית, אנחנו מדברים על תחבורה ציבורית בתוך העיר.
אביבה חלבי: נסיעות פניות ופחות מחוץ לעיר כי נשים נוטות לעבוד חלקיות משרה בתוך העיר בגלל שהן לוקחות את הילדים, מוציאות את הילדים ומטפלות בהם וכולי.
אביבה חלבי: מהעבודה שעשינו ברחובות גילינו שלושה נתונים מרכזיים, שדרך אגב לא רלוונטיים רק לרחובות אלא רלוונטיים לעוד רשויות.
אביבה חלבי: הראשונה, וזו נקודה שיש לבדוק אותה, שמשרד התחבורה מתקצב קווים לפי אורך הקו.
אביבה חלבי: זאת אומרת, ככל שהקו ארוך יותר, כך משרד התחבורה יתקצב אותו.
אביבה חלבי: מה הפרדוכס בסיפור הזה?
אביבה חלבי: שאישה רוצה לנסוע ממקום מגוריה ולקחת את ילדיה למקום העבודה או לנסוע למקום לימודיהם או לנסוע למקום עבודה, היא לא יכולה להשתמש בתחבורה הציבורית כי אז זה טיול שנתי, סליחה על הביטוי, של כמעט שעה ורבע בתוך העיר כאשר המרחק האווירי בנקודה ממוקד מגורים למוקד תעסוקה יכול להיות משהו כמו 700 מטרים, אבל האוטובוס עושה טיול.
אביבה חלבי: זאת נקודה שהיא קשורה למדיניות של משרד התחבורה ויש לבדוק אותה.
אביבה חלבי: נקודה שנייה שמצאנו היא שאין תחבורה ישירה בין אזורי מגורים לאזורי לתעסוקה, רפואה והשכלה.
אביבה חלבי: מה שאני מספרת על רחובות, נעשה ברשויות מקומיות.
אביבה חלבי: לכן מיפינו קווי אוטובוס, איך הם נוסעים, כמה זמן לוקח להם, איפה חסר, בשאלונים גם אינטרנטיים וגם בשאלונים בהתאמה תרבותית.
אביבה חלבי: זאת אותה מנהיגות עליה דיברתי.
אביבה חלבי: זאת אומרת, נשים שהלכו לקבוצות ומילאו את השאלונים.
אביבה חלבי: חיזקנו את המאפיינים האלה וכאן אנחנו פועלים בשתי רמות, ברמה המוניציפאלית מול מי שאחראי על זה, שזה מחזיק תיק התחבורה ונציגות התחבורה הציבורית במקום.
אביבה חלבי: זה יכול היות אגד וזה יכול להיות גוף אחר שעוסק בזה.
אביבה חלבי: מצד שני, אמרתי שאנחנו גם נתקלים בצורך לעבוד מול משרד התחבורה כי אם משרד התחבורה מתקצב רק קווים ארוכים ואין אישור לקווים קצרים, לא פתרנו שום דבר.
אביבה חלבי: לכן צריך לעבוד בסנכרון.
אביבה חלבי: אני חייבת לומר שיש נושאים נוספים שיכולים להיות רלוונטיים וקשורים לעבודה בתוך רשות מקומית.
אביבה חלבי: זה יכול להיות איך מחלקים את התקציב לספורט, זה יכול להיות איך מחלקים תקציב לתרבות ועוד.
אביבה חלבי: אני חושבת שאחד התפקידים המרכזיים שיכול להיות ליועצת חייב להיות מחוזק על ידי השלטון המרכזי כי אנחנו בעצם הזרוע שמגיעה ונוגעת בתושבות כי כל הארגונים של המגדר השלישי עובדים אתנו בסופו של דבר.
אביבה חלבי: לכן זה מאוד חשוב.
עאידה תומא סלימאן: אני מסכימה אתך שצריך לחזק את התפקיד הזה שנקרא יועצות ולצערי הרב עד עכשיו משרד הפנים ושר הפנים לא לקח על עצמו את האחריות שהחוק מטיל עליו גם בעניין מינוי יועצות וגם לדאוג שיקבלו.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מצדנו בוועדה קיימנו כבר פגישות עבודה ואנחנו מנסות לקדם גם חקיקה וגם עבודה מול היועצות.
עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שנצליח.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לומר שאתם התברכתם בכך שיש תחבורה ציבורית.
עאידה תומא סלימאן: צריך לשפר אותה, צריך לדאוג שתהיה יותר טובה.
עאידה תומא סלימאן: לצערנו הרב קיימות עדיין אוכלוסיות שלמות במדינת ישראל שאין להן תחבורה ציבורית בכלל, לא זאת שמגיעה אליהן, בין עירונית, וגם לא בתוך מקום המגורים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאני וחבר הכנסת דב חנין עשינו כמה ישיבות ועבדנו על הנושא של תחבורה ציבורית בין עירונית שתגיע לכפרים הערבים והבדואים בנגב אבל עד עכשיו לא הצלחנו לשכנע את המדינה שלתושבים האלה מגיעה תחבורה ציבורית.
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת דב חנין, אני מבינה שגם אתה בין יוזמי היום הזה.
דב חנין: תודה גברתי על הדיון החשוב הזה ותודה לכולכן שבאתן לכאן.
דב חנין: תמיד בדיונים כאלה אני מזכיר את האמירה המפורסמת של המנהיג הסוציאליסטי הגרמני בן המאה ה-19, למרות שאת הדברים האלה הוא כתב בתחילת המאה ה-20, אוגוסט ובל, שכתב בספר שלו הסוציאליזם והנשים, שמעמדן של נשים הוא האינדיקטור הכי טוב למצבה של החברה.
דב חנין: כשאנחנו מדברים על עירוניות, אני חושב שזו ההוכחה הברורה ביותר.
דב חנין: עיר טובה היא עיר שטוב לנשים להיות בה.
דב חנין: עיר שלנשים טוב להיות בה, היא עיר טובה.
דב חנין: זו בעצם הדרך הכי מדויקת או הזווית הכי מדויקת בה אנחנו יכולים לבחון איך נראות בחיים השאלות החשובות, שאלות כמו הביטחון במרחב הציבורי, שאלות שהן מאוד מאוד בסיסיות לנשים אבל הן בעצם בסיסיות גם לגברים.
דב חנין: אבל דרך הזווית השנית אנחנו רואים את השאלות בצורה יותר מדויקת, יותר מחודדת, ולכן היא מאוד חשובה.
דב חנין: אנחנו תמיד אומרים שעיר טובה היא עיר שנעים ללכת בה, האם לנשים נעים ללכת בה?
דב חנין: מתי לנשים נעים ללכת בה?
דב חנין: כשיש מדרכה למשל, כשעל המדרכה יש צל, כשיש תחנת אוטובוס.
עאידה תומא סלימאן: כשלא יורים ברחובות.
דב חנין: כשלא יורים ברחובות, בוודאי.
דב חנין: אני מנסה כבר להיות בעולם קצת יותר טוב כי יורים ברחובות, זאת כמובן מציאות בלתי אפשרית לגמרי.
דב חנין: כשיש תחבורה ציבורית והדיון כאן הוא בתחבורה ציבורית והוא מאוד מאוד חשוב וחברתי יושבת ראש הוועדה תיארה את המאבק שלנו בעניין תחבורה ציבורית בישובים ערביים בנגב שהוא לא רק מאבק על תחבורה ציבורית בישובים ערביים, בדואים לא מוכרים, אלא הוא מאבק על תחבורה ציבורית בישובים ערבים, בדואים, מוכרים.
דב חנין: ישובים של אלפי אנשים, אלפי אזרחים במדינת ישראל, חיים בישוב שאוטובוס לא נכנס אליו.
דב חנין: זה נכון לעכשיו.
דב חנין: זה לא נכון ללפני שנתיים.
עאידה תומא סלימאן: גם בצפון יש כאלה.
דב חנין: זה אומר שנשים לא יכולות לצאת לעבודה, זה אומר שנשים לא יכולות לנסוע ללמוד באוניברסיטה, זה אומר שנשים לא יכולות לקחת את הילד שלהן למרפאה כשהן צריכות אלא אם כן הן יבקשו טובה ממישהו שיש לו רכב פרטי, כי בדרך כלל הרכב הפרטי, גם אם הוא נמצא במשפחה, הוא לא בידי האישה.
דב חנין: לכן היעדרה של תחבורה ציבורית בישובים רבים או החוסר בתחבורה ציבורית בישובים כל כך רבים, הוא חסם אדיר בפני נשים אבל חסם אדיר בפני החברה.
דב חנין: כאשר אנחנו מדברים על תעסוקת נשים ערביות, שזאת אחת הבעיות הכלכליות-חברתיות הכי משמעויות בחברה הישראלית, אחד החסמים הכי משמעותיים להתפתחות הכלכלית של החברה שלנו בכללותה, הבעיה של התחבורה הציבורית היא הבעיה מספר אחת.
דב חנין: היעדר תחבורה ציבורית.
דב חנין: כמובן גני ילדים, מוסדות חינוך, עירוב שימושים.
דב חנין: זה אומר שיש חנות קרובה ולא צריך להיטרטר ולהגיע אליה, והכול נמצא במרחב הקרוב.
דב חנין: לכן הדיון הזה הוא דיון מאוד מאוד חשוב ואני חושב שהכותרת שבחרתם לדיון הזה, גברתי יושבת ראש הוועדה, היא מעולה.
דב חנין: עיר טובה לנשים היא עיר טובה לאנשים.
דב חנין: אני מאחל לכולנו שהערים שלנו תהיינה יותר טובות לנשים כי זו הדרך שהן תהיינה יותר טובות.
עאידה תומא סלימאן: כדי לא לנוב קרדיט אני חייבת לומר שהצוות שלכם הוא זה שבחר את הכותרת הזו.
עאידה תומא סלימאן: תודו ליועצים.
תמר זנדברג: הייתה כאן עבודה.
דב חנין: הייתה כאן עבודה אבל אתם אימצתם.
עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל אני אוהבת להתנגד אבל לא בכל מחיר, ולכן במקרה הזה למה לא לאמץ?
תמר זנדברג: יותר מדי פעמיים לצערנו זה מוצדק.
קריאה: מה תשובת משרד התחבורה לדברים שנאמרו כאן?
קריאה: הלא זה לא חוקי שאין תחבורה ציבורית בישובים המוכרים.
עאידה תומא סלימאן: קיימנו שני דיונים בנושא.
דב חנין: אני אומר לך במשפט.
דב חנין: בישובים האלה שאני דיברתי עליהם, אנחנו לקחנו לשם את אנשי המקצוע של משרד התחבורה ואנשי המקצוע של משרד התחבורה אומרים אתם צודקים וצריך לעשות שינוי, וזאת התחלה.
דב חנין: אני מקווה שמשם אנחנו נתקדם.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת אם זאת פליאה על התגובה.
עאידה תומא סלימאן: הרי גם בצפון יש כפרים שעד לפני שנתיים, ויש כאלה שעד היום, התחבורה הציבורית לא מגיעה אליהם וצריך לתפוס טרמפ מנקודה מסוימת כדי להגיע הביתה.
עאידה תומא סלימאן: זה קיים במדינת ישראל בשנת 2018 וזה לא רק בדרום אלא גם בצפון.
עאידה תומא סלימאן: צריך לציין את זה.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב זה משפיע גם על תעסוקת נשים וזה משפיע על אורח חיים נורמלי.
עאידה תומא סלימאן: שני, עמותת כן.
שני אלדן-חיימי: בוקר טוב לכולם.
שני אלדן-חיימי: עמותת כן, כוח נשים, עמותה שמקדמת נשים לעמדות השפעה בפוליטיקה.
שני אלדן-חיימי: אני רק אומר שאת נעמי צור פגשתי עת הבאתי אותה למפגש עם נשים במבשרת ציון, כמי שהייתה סגנית ראש עיר, חברת מועצת עיר, כדי לספר איך נשים יכולות להשפיע כשהן יושבות ליד השולחן.
שני אלדן-חיימי: כך התחיל החיבור בינינו והדיבור עם הפורום לעירוניות.
שני אלדן-חיימי: אז יצרנו קבוצה של ארגונים שבעצם בפועל עוסקים בנושא מכל מיני זוויות ועל זה התארגן הדיון היום ותודה על כך.
שני אלדן-חיימי: נקודת המוצא היא שערים ורשויות עוצבו ללא ראייה מגדרית וברירת המחדל של המערכת היא שנשים נמצאות פחות ליד שולחנות קבלת ההחלטה בכל המרחבים, גם בהנהלות, גם בדירקטוריונים, גם במועצות העיר, גם בתפקידים הבכירים ובעצם התוצאה היא שהצרכים של נשים ונקודות המבט המגוונות שלהן על המציאות והמודעות שלהן לצרכים של עוד אוכלוסיות חלשות, נזקקות, של ילדים, של משפחה, של קשישים, הצרכים האלה פחות מובאים לשולחן ככל שיש פחות נשים סביבו.
עאידה תומא סלימאן: אני חושב שאם נגיד הצרכים של נשים, ילדים וקשישים, זה יוצא שבעצם המערכות שמתכננות, מתכננות למשהו כמו 30 אחוזים מתושבי העיר?
עאידה תומא סלימאן: אולי זה מה שחמור ביותר.
עאידה תומא סלימאן: ברגע שאנחנו מנתחים את זה בצורה כזאת, זה בולט יותר.
עאידה תומא סלימאן: מילא, יגידו לך שלא מתכננים לנשים.
שני אלדן-חיימי: את צודקת וזאת החוויה הכי חזקה של חברות מועצת עיר שבסוף ההחלטות שמתקבלות לא כוללות צרכים מאוד מאוד מגוונים והמון החלטות מגיעות ברמה של סימון וי ושורה תחתונה והן חסרות את החוויות הנוספות שיש לנשים מהשטח.
שני אלדן-חיימי: כיוון הפתרון, לא נרחיב על הביטוי הזה.
שני אלדן-חיימי: ולריה דיברה על זה קודם, כאשר הרעיון הוא בעצם להשפיע על הראייה המגדרית ברמה המערכתית ומתוך המערכת ולהפוך את המשימה הזאת למשימה משותפת לגברים ולנשים שמובילים את העיר ובעצם להוציא את זה מהמקום של אחריות הנשים לדאוג לעצמן, למקום של אחריות המערכת להתנהל באופן שמותאם גם לצרכים של נשים וגם לצרכים של עוד אוכלוסיות.
שני אלדן-חיימי: האו"מ נדרש לנושא וב-2010 הגדיר מהי עיר ידידותית לנשים.
שני אלדן-חיימי: הגדירו חמש או שש נקודות שצמצמתי לחמש.
שני אלדן-חיימי: האו"מ הגדיר מרחב ציבורי אשר בו נשים ונערות יכולות להיות בטוחות מבלי חשש לפגיעה פיזית.
שני אלדן-חיימי: לא מתקיימת בו אלימות כלפי נשים, הן במרחב הציבורי והן במרחב הביתי.
שני אלדן-חיימי: נשים אינן מופלות לרעה בכל התחומים כולל הפוליטי, התעסוקתי, הכלכלי ונשמרות הזכויות שלהן.
שני אלדן-חיימי: נשים משתתפות בקבלת ההחלטות אשר משפיעות על הקהילה ועל העיר כולה.
שני אלדן-חיימי: הממשל המקומי והמשטרה לוקחות חלק פעיל ואקטיבי כדי לדאוג שנשים ונערות לא יסבלו מאלימות ויתאפשר להן צדק.
שני אלדן-חיימי: לכן כאשר מטמיעים עקרונות פמיניסטיים במדיניות של תכנון עירוני, מסתכלים על היבטים שקשורים גם לביטחון והכלה של נשים במרחב הציבורי והכלה זה גם למשל פרסומות סקסיסטיות שאחר כך עלולות לדרדר גם להערות של גברים ולייצר אווירה אחרת.
שני אלדן-חיימי: תכנון הנדסי ובכלל תכנון, ייצוג שווה במוקדי קבלת החלטות.
שני אלדן-חיימי: התקציב העירוני ברוח מה ש-ולריה דיברה עליו.
שני אלדן-חיימי: עיר שהיא בכלל באופן כללי מותאמת משפחה, זאת עיר שתכיל את כלל הצרכים.
שני אלדן-חיימי: התייחסות לתחבורה ציבורית כמו שאביבה הרחיבה, וביטחון כלכלי ותעסוקתי כתנאי כי הרבה מאוד מהנשים נשארות יותר קרוב לבית ואם העיר לא מספקת להן את היכולת להתפרנס בתוכה או בסביבתה, הזכויות שלהן נפגעות.
שני אלדן-חיימי: בישראל אין היום עיר שמקדמת ברמה מערכתית וגדולה את כל ההיבטים אבל ערים שונות עושות דברים שונים ויש כאן כמה דוגמאות.
שני אלדן-חיימי: למשל, התייחסות לנושא של הכרה בנושא של ועדת התמיכות.
שני אלדן-חיימי: אביבה סיפרה לי שברחובות הוקצו מספר מסוים של תמיכות שהחליטו מראש שהן מיועדות לנשים ובגילים מסוימים, שמות של רחובות ודברים שהם הכרה במרחב הציבורי ותחושת שייכות גם לנשים ולא רק לגברים.
שני אלדן-חיימי: יותר הקפדה על כך שהן תהיינה דוברות בכנסים העירוניים.
שני אלדן-חיימי: התייחסות לשפה מגדרית, למשל לא לקרוא לאירוע רופא על הבר אלא לנסות למצוא ניסוח שכולל את כולם וברחובות המציאו את רפואה על הבר.
שני אלדן-חיימי: בכלל, שהשפה משקפת שוויון הזדמנויות.
שני אלדן-חיימי: כלומר, גם המסמכים וכל הניסוחים ושלטי הרחוב הם באיזשהו מקום פונים לשני המינים.
שני אלדן-חיימי: יעד 2019, תקציב מגדרי, זה משהו שרות סופר הכריזה בכנס עיר לפני שבוע, שזה היעד שלהם לשנה הבאה.
שני אלדן-חיימי: בעצם התקציב כולו ייראה בראייה מגדרית.
שני אלדן-חיימי: יש כאן עוד דוגמאות אבל אני אעבור הלאה בגלל לחץ הזמן.
שני אלדן-חיימי: מה שרציתי להדגיש בדוגמאות של מונטריאול וסיאול, שהן דוגמאות לערים בחוץ לארץ, שכן עשו תהליך כולל ובינלאומי.
שני אלדן-חיימי: הראשונה הייתה מונטריאול בקנדה שב-2004 שמה דגש על הקשר שבין יותר נשים במוקדי קבלת החלטות לבין תהליכים של תכנון אורבני והחלטות שמכילות צרכים מגוונים.
שני אלדן-חיימי: הם חקרו לעומק את הנושא של ייצוג נשים במועצות העיר והם הוכיחו שכאשר יש פחות נשים, ההחלטות פחות טובות או פחות מכילות, פחות מקבלות את כל העומקים הנדרשים.
עאידה תומא סלימאן: מה שמצחיק זה שצריך לחקור את הנושא כדי להוכיח.
עאידה תומא סלימאן: זה אמור להיות מובן מאליו.
עאידה תומא סלימאן: אם לא כוללים חצי מהאוכלוסייה, אז בטח ההחלטות לא יהיו טובות.
שני אלדן-חיימי: מה שמעניין זה שהם הצליחו להציע וליישם ובשנת 2004 הוקמה מועצת נשים שסיפקה שירותי ייעוץ לעירייה.
שני אלדן-חיימי: כלומר, כל ההחלטות עברו תחת עינה הפקוחה של מועצת הנשים והן המליצו איך אפשר להתאים אותן או מראש לקבל אותן באופן שמותאם.
עאידה תומא סלימאן: בקצב הזה, נסיים את המצגת אחרי חצי שעה.
עאידה תומא סלימאן: אני מצטערת אבל יש הרבה דוברים.
עאידה תומא סלימאן: תתמקדי בנקודות העיקריות ובהמלצות שאת רוצה להעביר.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מפרסמים את המצגות האלה באתר של הכנסת וכולם יוכלו לקרוא אותן.
שני אלדן-חיימי: נסיים ב-בילבי שהונצחה על המדרכות בתל אביב והיא פשוט דוגמה יפה איך עיר יכולה להעביר מסר פמיניסטי ומחזק בדרך מקורית שתיראה במרחב הציבורי.
שני אלדן-חיימי: אני מעבירה את רשות הדיבור למזל.
מזל שאול: אם אפשר, אנחנו נעבור בזריזות על עוד כמה שקפים.
מזל שאול: אנחנו יודעים, וגם אתמול היה כאן בכנסת אירוע ועם עם היושבת ראש עשינו ב-8 במרס שדיבר על הייצוג של נשים.
מזל שאול: בסופו של דבר כל מה שאנחנו מדברות כאן לא יכול לקרות ללא ייצוג שוויוני בקבלת ההחלטות ובזה עמותת כן עוסקת יחד עם קואליציות מקומיות ב-2018 ובשנה האחרונה.
מזל שאול: יש לנו השנה פריצת דרך.
מזל שאול: לפי דעתי יש לנו 71 מתמודדות לראש רשויות מקומיות ואנחנו מקוות שזה יביא את פריצת הדרך.
מזל שאול: אלה הנתונים ואני חושבת שכולם מכירים אותם.
מזל שאול: בטח מי שמעורב בנושא מגדר מכיר את שני האחוזים של ראשות רשויות.
סתיו שפיר: כמה מתמודדות היו בבחירות הקודמות?
מזל שאול: בפעם הקודמת היו 42.
מזל שאול: אם כן, הכפלנו פחות או יותר את המספר.
סתיו שפיר: ויש שש ראשת רשות.
מזל שאול: כן.
מזל שאול: יש שש.
מזל שאול: אתמול בכנס דיברנו על כך שכדי לעשות את השינוי, אנחנו צריכים שכל ה-70 ייבחרו.
עאידה תומא סלימאן: בואו לא נחזור על דברים שנאמרו בכנס אתמול.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שאנחנו לא יוצאים מנקודת ההנחה שכל הנשים אשר ייכנסו לתפקיד יהיו עם ראייה מגדרית.
מזל שאול: אני מאוד מקווה שכן.
עאידה תומא סלימאן: הפלתי פצצה או משהו?
מזל שאול: אנחנו יכולות להיות אחראיות על אלה שעברו את המדרשות שלנו, שהן מדברות ומלמדות אותן את הנושא המגדרי ופוליטיקה ומגדרי.
מזל שאול: היות שאנחנו בבית המחוקקים, אני חושבת שאנחנו צריכות להסתכל על היכן יכול בית המחוקקים לעזור.
מזל שאול: אם זה דרך המקום והסטטוס של היועצות לקידום מעמד האישה, שבעצם מניעות את התהליכים של קידום שוויון מגדרי ברשויות.
מזל שאול: זה לחזק את המעמד שלהן ולחזק את התפקיד שלהן.
מזל שאול: אני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכות גם כארגונים וגם כבית מחוקקים לקדם.
מזל שאול: הוכח בעבר שהנושא של ייצוג לא שוויוני אבל של 30 אחוזים במועצות הדתיות ובדירקטוריונים הציבוריים הוא זה שהוכיח שמביא לשינוי בתמונה המגדרית ולכן אני חושבת שצריך לדוגמה לחזק את מועצות הנשים שיש ברשויות המקומיות השונות ולהביא אותן לסטטוס, שיהיה להן ממש מעמד וסטטוס ברשויות המקומיות והן יוכלו לשבת ולהיכנס לוועדות השונות.
מזל שאול: נציגות שלהן.
מזל שאול: שזה יהיה בחוק.
מזל שאול: אני חושבת שזה יביא לשינוי.
מזל שאול: יש את הנושא של הטמעת החשיבה בתקציב המגדרי.
מזל שאול: לצערי אנחנו היום עדיין נמצאים במצב שרק חקיקה באמת עושה את השינוי בתמונה.
מזל שאול: גם הנושא של הטמעת תקציב מגדרי בחוק, המלצות חוקתיות, אני חושבת שזה הכיוון שאנחנו צריכים לחשוב עליו סביב השולחן הזה.
מזל שאול: תודה.
עאידה תומא סלימאן: אני מברכת את הצטרפות חברת הכנסת סתיו שפיר, אחת היזומות של היום המיוחד הזה.
עאידה תומא סלימאן: עורכת דין ענת טהון אשכנזי, מנכ"לית אית"ך - מעכי.
עאידה תומא סלימאן: לפני שאני מתקדמת, אני רוצה לדעת.
עאידה תומא סלימאן: הנציגים של משרד הפנים נמצאים כאן?
קריאה: אגף תכנון ובנייה.
עאידה תומא סלימאן: הם ביקשו שאת תייצגי את משרד הפנים בדיון הזה.
עאידה תומא סלימאן: נמצאים כאן נציגי משרד האוצר?
עאידה תומא סלימאן: נציגי משרד הבינוי והשיכון?
עאידה תומא סלימאן: תכף נחזור אליכם עם הנקודות שעולות בדיון.
ענת טהון אשכנזי: תודה רבה ובוקר טוב.
ענת טהון אשכנזי: תודה ליושבת הראש, לחברות הכנסת שיזמו את הדיון, לפורום עירוניות וכמובן לשותפות שלי וגם לשותפים משגרירות ארצות הברית שהם בחלק מהמהלך שלנו בשנה האחרונה.
ענת טהון אשכנזי: אני אתמקד במהלך שלנו שנקרא עיר לכולן.
ענת טהון אשכנזי: הייתה התייחסות לשם ובאנגלית זה נשמע יותר טוב – City for all ולא צריך לבחור קבוצה אבל אם צריך לבחור, לדעתנו עיר לכולן היא בדיוק מכלילה גם את כולם וגם את כולן.
ענת טהון אשכנזי: את המצגת שלי אני אציג יחד עם חנין חאג' יחיא מטייבה.
ענת טהון אשכנזי: קצת במבט בינלאומי שהייתה בו נגיעה ביחס לאג'נדה 2030, למעשה אג'נדה של האו"מ, החדשנית ביותר, הרחבה ביותר ששמה את מגוון תחומי החיים של איך העולם צריך להיראות עד לשנת 2030 וביחס לזה לא רק שיש יעד מספר 5 לשוויון מגדרי.
ענת טהון אשכנזי: אני אתייחס דווקא ליעד מספר 11 שנוגע איך מייצרים ערים ברות קיימא.
ענת טהון אשכנזי: מאוד חשוב בהקשר הזה שדווקא ביעד הזה יש מספר מטרות ששמות דגש על העובדה שכדי לייצר ערים ברות קיימא, לא רק כדי לקיים שוויון מגדרי, יש חובה לשלב את הצרכים של כלל האוכלוסיות.
ענת טהון אשכנזי: אני רוצה בהקשר הזה לשים דגש על מטרה מספר 11.3 של בעצם תכנון וניהול משתף ומשלב, שזה אחד המפתחות שצוין כאן על מנת לייצר שינוי משמעותי בעיר ושהוא יהיה רלוונטי לכלל האוכלוסיות.
ענת טהון אשכנזי: ההנחה היא שתהיה עיר יותר טובה.
ענת טהון אשכנזי: אני רוצה להציע בהקשר הזה משהו יותר קונקרטי.
ענת טהון אשכנזי: ככל שאני יודעת, בשנת 2019 מדינת ישראל אמורה להגיש דוח וולנטרי לאו"מ ליישום 2030.
ענת טהון אשכנזי: אני חושבת שהפורום הזה וההתכנסות הזאת ביחס לעירוניות יכולים לשים זרקור על איזה יישום יש למדינת ישראל בהקשר הזה.
ענת טהון אשכנזי: חזרה לישראל ואיך מייצרים עיר לכולן.
ענת טהון אשכנזי: המטרה היא למסד בכל מישורי קבלת החלטות את הצרכים של כלל האוכלוסיות וההשפעה כמובן על נשים ונערות ממגוון קבוצות האוכלוסייה בעיר.
ענת טהון אשכנזי: אנחנו הלכנו לבחון איך עושים שילוב כזה והשלב הראשון ביישום המודל של עיר לכולן הוא באמת לייצר את האוקנטביליטי של העיר עצמה.
ענת טהון אשכנזי: לא מדובר רק במעמסה של היועצת לקידום מעמד האישה על אף חשיבותה, ותכף נדבר על תפקיד המפתח שלה בעיר, אלא יצירת מחויבות מראש או ראשת העיר למהלך כולו, כולל מחויבות של כל גורמי המפתח הבכירים בתוך העיר כדי לייצר לא רק איזושהי אמירה דקלרטיבית אלא תכנית פעולה עירונית של איך יש שינוי ביחס להכללת הצרכים של נשים שנוגע גם להיבטים של מדיניות וגם לשיתוף הציבור, שתכנית הפעולה העירונית צריכה לכלול כמובן גם צעדים מאוד יישומיים שמשקפים את סדרי העדיפויות בעיר וגם כמובן תקצוב ביחס לפעולות השונות.
ענת טהון אשכנזי: למעשה כחלק מהמודל של עיר לכולן, ונגעו כבר בנקודה המאוד מאוד מהותית של האגף לקידום מעמד האישה או בעצם תפקיד היועצת לקידום מעמד האישה, אנחנו מציעות שלב אחד נוסף, מעבר לחקיקה הענפה, ואני חושבת שהחקיקה הענפה נותנת עקרונית סמכות על אף הפער בין המציאות לבין החקיקה, אפילו לקחת את זה שלב אחד נוסף ובהקשר הזה אנחנו מציעות למעשה לאמץ את המודל שפותח בראשון לציון על ידי איריס קדם ודנה אייזנר-לביא, שמבוסס למעשה על עבודה בשלוש רמות.