GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בת שבע כרם: התדפקתי על הרבה דלתות ואני חושבת שלמאמץ הזה יש היום כבר נראות גם במלגות של ות"ת יש היום אפשרות כזאת, גם באוניברסיטה העברית יש אפשרות כזאת, גם ביד הנדיב יש אפשרות כזאת, היא לא מוגבלת רק לנשים, אלא הם עשו פיילוט גם לגברים.
בת שבע כרם: אבל בשנה שעברה ובשנה שלפניה בכל אחת מהשנים קיבלה סטודנטית מצטיינת את המלגה הזאת לדו הלוקיישן של פוסט דוקטורט.
בת שבע כרם: אז זה דבר אחד.
בת שבע כרם: דבר שני שאנחנו עושים באוניברסיטה העברית זה תמיכה, מלגות ייעודיות לנשים בלבד ליציאה לפוסט דוקטורט בחו"ל.
בת שבע כרם: ואני גאה להגיד שהסכום שהאוניברסיטה העברית משקיעה הוא מאוד מאוד גבוה, מה שדיווחנו בדוח האחרון.
בת שבע כרם: השבוע הייתה לנו הוועדה של השנה, אנחנו עוד נותנים 12 מלגות שהן סביב 25,000 דולר למלגה אז אפשר לחשב על מה אנחנו מדברים, על סכום שהוא כ-300,000 דולר.
בת שבע כרם: מתוכו יש לנו פניות למימון של שנה שנייה.
בת שבע כרם: והמצטיינות שביניהן מקבלות שנה שנייה גם והדואל לוקיישן.
בת שבע כרם: אז המלגות הן בהחלט תמריץ, הייתי מאוד שמחה אם היה לנו יותר כסף, אם המלגות היו יכולות להיות מראש מתוכננות לשנתיים ולא שאלה האם תהיה שנה שנייה או לא, לפעמים זה מקשה על ההחלטה האם לצאת או לא.
בת שבע כרם: אז באמת, אני לא מכירה את כל הגופים פה שיכולים לתמוך אבל זה משהו שמאוד היה עוזר לנו.
בת שבע כרם: אנחנו באוניברסיטה כל שנה מקיימים ימי עיון, ימי עידוד ליציאה לפוסט דוקטורט, וכל קמפוס בנפרד כי אנחנו מחולקים על קמפוסים שונים.
בת שבע כרם: לפעמים זה יום אחד בשביל לעודד לצאת לפוסט דוקטורט.
בת שבע כרם: אני רוצה לספר על עוד כמה דברים שאני חושבת שהם ייחודיים לאוניברסיטה שלנו ולספר בגאווה על תכנית שלנו לסטודנטיות לרפואה.
בת שבע כרם: סטודנטיות לרפואה, כולנו יודעים, זה שבע שנות לימוד.
בת שבע כרם: סטודנטיות שיולדות בשנים הקליניות שהן נמצאות בבתי החולים, אם הן אפילו רצו, אני אומרת בלשון עבר כי זה השתנה כרגע, לקחת חופשת לידה של ארבעה או חמשה שבועות הן היו צריכות לחזור על השנה - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, זה עלה בדיון הקודם בשנה שעברה.
עליזה לביא: מה הסדרתם?
בת שבע כרם: אני חושבת שאנחנו המוסד היחידי שיש לו בית ספר לרפואה שהסדיר את זה- - -
עליזה לביא: מאוד חשוב לדעת כי זה לא בכל האוניברסיטאות.
עליזה לביא: כאמא לבת לומדת רפואה אני יכולה להגיד לך שהן ממש עלולות להפסיד את המקומות שלהן, זה מאוד מאוד - - - אם את לא יולדת בתאריך הזה - - -
בת שבע כרם: מה שאנחנו הסדרנו שבשנה רביעית, חמישית ושישית מי שיולדת, ותיכף נדבר על המספרים, יש חובה לאפשר לה להשלים ארבעה שבועות לפחות.
בת שבע כרם: הייתה התנגדות מאוד גדולה של בית ספר לרפואה, מה את רוצה רופאות פחות טובות וכו'.
בת שבע כרם: אנחנו באיזשהו אופן כפינו שיבנו תוכנית.
בת שבע כרם: היום הם מודים לנו.
בת שבע כרם: זה כבר שנה רביעית שהתכנית נכנסת, כל שנה יש בין 10 ל-11 סטודנטיות שמבקשות את תכנית ההתאמה המיוחדת הזאת בלי להפסיד יום אחד.
בת שבע כרם: זה לא דרישה להקל, זה דרישה לאפשר.
עליזה לביא: אבל איך את מסדרת את התורנויות, הרי הן מגרילות איפה להתמחות ואז הן יולדות ואז - - -
בת שבע כרם: אבל בקיץ יש חובה למחלקות לאפשר להן את ההשלמה של מה שהן הפסידו.
עליזה לביא: מדהים.
בת שבע כרם: בקיץ בין רביעית לחמישית, קצת בקיץ בין חמישית לשישית אין הרבה.
בת שבע כרם: אחרי הלימודים יש מחלקות שאפשר לפני הסטאז' לעשות.
בת שבע כרם: התכנית, כולם מברכים - - -
עליזה לביא: מה שאנחנו מדברות כל הזמן על גמישות, גמישות, גמישות.
עליזה לביא: מדהים, אני- - -
רונית שריד: ו- - - נכנס לבר אילן גם.
עליזה לביא: אז גם בבר אילן מאפשרים?
עליזה לביא: אז רק תל אביב נשארה - - -
בת שבע כרם: תל אביב, באר שבע - - -
עאידה תומא סלימאן: תל אביב תיכף יציגו גם מה התכניות שלהם.
עאידה תומא סלימאן: כנראה השגנו משהו בשנה הזו.
קריאה: יש לי שאלה, זה רק על מדעי הטבע זה לא על - - -
עאידה תומא סלימאן: זה רפואה.
עליזה לביא: רפואה יש להם את הבעיות של המחלקות, שהם עובדים בבתי החולים.
בת שבע כרם: הפוסט דוקטורט, ההסדר שאנחנו, הוא פתוח לכל האוניברסיטאות.
עליזה לביא: אם את לא יולדת פה את תפספסי את זה שם, הבנות היו מאוימות, תישארי שנה, זה האיום הכי קשה, תישארי שנה, תישארי שנה.
בת שבע כרם: נכון.
בת שבע כרם: שמונה שנים זה כאילו אין - - -
עאידה תומא סלימאן: בואו נתמקד קצת.
בת שבע כרם: אני רוצה לספר על עוד מהלך שאני חושבת שהוא מאוד חשוב.
בת שבע כרם: אנחנו מדברים פה על חוסר הייצוג של נשים בסגל האקדמי, בוועדות החשובות שלנו, וחלק מזה הוא איזושהי אפליה בלתי מודעת שהיא חלק מהחברה שלנו, היא לא קשורה לאקדמיה דווקא, היא נמצאת בכל מקום.
בת שבע כרם: ואנחנו עשינו באוניברסיטה, עשינו זה לא אני, אני יזמתי את זה אבל לא אני העברתי את זה, סדנאות להעלאת המודעות לאפליה הבלתי מודעת באקדמיה.
בת שבע כרם: ומי שהעבירו את הסדנאות האלה שניתנו שבע פעמים בכל הקמפוסים ויש קמפוסים שניתנו שתי סדנאות בנפרד כדי ש- - - וזאת הייתה חובה לכל חברי הוועדות של סינון, קידום, מינויים, כל חברי הוועדות הייתה חובה להשתתף.
בת שבע כרם: החובה הזאת נגמרה בזה שלמעלה מ-50% מחברי הוועדות השתתפו, אני רואה בזה הישג גדול, שנה הבאה אני מקווה שנוכל לאכוף את זה יותר - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה משהו.
עאידה תומא סלימאן: איך יכול להיות שזה חובה ולא אופציונאלי ומסיימים עם 50%?
עאידה תומא סלימאן: מי פטר את ה-50% האחרים.
בת שבע כרם: בעצם בהנהלת האוניברסיטה הייתה התנגדות של חוקרים שיחייבו אותם לבוא אז הייתה ברגע האחרון איזה התרה שאומרת זה חובה אבל נאכוף אותה בהדרגה.
בת שבע כרם: אז זה מן סידור כזה אבל אני לא מתכוונת לוותר וחברי הוועדות שלא השתתפו בסדנאות השנה, הסדנאות הציגו נתונים על אפליה בלתי מודעת בכתיבה של מכתבי המלצה, איך כותבים מכתב על אישה, איך כותבים מכתב על גבר, איך שופטים אישה, איך שופטים גבר.
בת שבע כרם: נתונים מכל העולם, נתונים מה שהיה גם מהארץ, הייתה סדנא של שלוש שעות שהייתה מצוינת.
בת שבע כרם: אז אני רוצה לספר על הדבר המיוחד הזה.
בת שבע כרם: אני רוצה לספר על עוד כמה דברים ובזה אני אסיים.
בת שבע כרם: מה אנחנו עושים למען חוקרות שנקלטות באוניברסיטה כדי שחוקרות ששוקלות אם כן או לא להשתלב בסגל האקדמי יראו שזה אפשרי.
בת שבע כרם: אז קודם כל חוקרת שיולדת מקבלת הארכה בשעון של הקביעות באופן אוטומטי לשנה.
בת שבע כרם: אם היא יולדת פעמיים בשנים הראשונות שלה כחוקרת אז היא מקבלת שנתיים הארכה.
בת שבע כרם: זה לא תלוי בחסדיו של אף אחד וזה חלק מהתקנון שלנו.
בת שבע כרם: דבר שני, חוקרת שרוצה לנסוע לכנס מדעי אבל יש לה תינוק שהוא מתחת לגיל שנה או שהיא מניקה אז הוא יכול להיות גם מעל גיל שנה אנחנו עוזרים במימון של ההוצאות של מלווה או מלווה לחוקרת כדי שהיא תוכל לקחת את התינוק או התינוקת ולהשתתף בכל זאת בכנס לפחות בצורה חלקית.
בת שבע כרם: זה משהו שאנחנו מעודדים.
בת שבע כרם: חוקרת שחוזרת מחופשת לידה מקבלת הקלה בהוראה עם החזרה שלה מחופשת לידה.
בת שבע כרם: אם היא חוזרת לתוך סמסטר היא מקבלת הקלה.
בת שבע כרם: לא הקלה גדולה, שליש מהחובות הוראה שלה בסמסטר הזה.
בת שבע כרם: זה לא הרבה אבל זה מאוד משמעותי.
עאידה תומא סלימאן: יש לכם איזשהו תקנון כתוב על כל המקבץ הזה של נהלים?
בת שבע כרם: אני מחזיקה עכשיו באמת דף שלאחרונה הבנתי שכדאי לרכז את כל מה שמופיע באתר המגדר של האוניברסיטה.
בת שבע כרם: בניתי את ריכוז הזכויות והנהלים שעכשיו אני אפיץ אותו בין כל הסטודנטים ובין כל חברי הסגל.
בת שבע כרם: אני אשמח גם לתת, זה באמת כל הדברים שאני מספרת, יותר מהדברים שאני מספרת לא הכל אני מספרת, אני אשמח לתת ולחלוק את זה איתכם - - -
עאידה תומא סלימאן: אם אפשר להעביר לנו העתק מזה.
בת שבע כרם: מאוד אשמח.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת, הקצב פה בכנסת הוא לא כל כך רגוע, חברי הכנסת רוצים גם להתייחס וגם צריכים לצאת לעוד דיונים.
עאידה תומא סלימאן: אז אני מודה, אני רואה שעשיתם מאמץ אבל ברגע שזה יהיה מרוכז ותעבירו לנו נוכל להיכנס לפרטים יותר.
עאידה תומא סלימאן: חברי הכנסת תרצו להתייחס עכשיו אני מבינה.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה חבר הכנסת ג'בארין ואחריו חבר הכנסת נחמן שי.
יוסף ג'בארין: האמת היא ששמחתי לשמוע כעיקרון על המגמות החיוביות בנושא.
יוסף ג'בארין: כמובן ראינו את הקפיצה המשמעותית שם בין מרצה למרצה בכיר, זה נושא שמחייב בדיקה יותר מעמיקה לגבי מה הסיבות לשם ויש הבדל בין אם זה שבגלל שיש עכשיו הרבה מרצות חדשות בשנים האחרונות או שהמרצות נתקעות שם.
יוסף ג'בארין: זו סוגיה מאוד חשובה.
יוסף ג'בארין: ואני חושב שצריך להתייחס יותר גם לוועדות המקצועיות בתוך המוסדות האקדמיים, בעיקר ועדת הקידום שזו ועדה מאוד משמעותית, גם שם צריך להבטיח את הייצוג.
יוסף ג'בארין: הייתי שמח לשמוע ולראות גם את הפילוח המגזרי בתוך הנתונים הללו.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע עכשיו אתם אוספים את הנתונים הללו ועושים את הפילוח, אני מקווה שגם במל"ג וגם במשרד המדע יהיו רגישים גם לנושא המגזרי ויוסיפו את זה לפילוח אם כבר עושים.
יוסף ג'בארין: אחת הבעיות שאני נתקל בהן עכשיו מול המל"ג שכשאני מבקש פילוח מגזרי אומרים שאין נתונים כאלו.
יוסף ג'בארין: וזה קצת מוזר, האמת, מה זה אין נתונים כאלו.
יוסף ג'בארין: אפשר להגיע לנתונים הללו, ומי שמחויב לנושא של שוויון מגדרי ושוויון מגזרי שכולל אוכלוסייה ערבית, אולי גם אתיופים אני מניח, אלה נתונים שצריך לראות, במיוחד כשאנחנו יודעים שתמונת המצב היא מאוד בעייתית בעניין הזה.
יוסף ג'בארין: וגם שמרכז המחקר בעתיד יתייחס גם לנושא הזה וניתן יהיה לראות גם את התמונה בכללותה.
יוסף ג'בארין: לא הייתה גם התייחסות לסגל המנהלי.
יוסף ג'בארין: מסקרן לראות מה קורה בסגל המנהלי.
יוסף ג'בארין: כפי שאתם יודעים יש גם הרבה דרג של קבלת החלטות בתוך הסגל המנהלי אז יהיה מעניין גם לראות מה קורה שם.
יוסף ג'בארין: אני אסיים ואומר שאמנם הדיון הוא כללי אבל אני מודע לכך שבקרב נשים ערביות יש בעיה מאוד קשה.
יוסף ג'בארין: ככלל יש בעיה קשה של ייצוג אקדמאים ערבים, אנחנו מדברים על משהו של פחות מ-3% ומצבן של הנשים הערביות מטבע הדברים הוא כאן יהיה מאוד בעייתי, מתוך ה-3% בקושי זה יגיע אולי ל-1%.
יוסף ג'בארין: בוודאי זה לא ייצוג הולם ובוודאי זה מחייב התערבות יותר אקטיבית.
יוסף ג'בארין: לכן אם יהיה פילוח של נתונים אולי זה גם יוכל לקדם את הנושא הזה של קידום העסקתן של נשים ערביות באקדמיה.
יוסף ג'בארין: הנושא הזה נהיה חשוב עכשיו יותר כשאנחנו רואים שיותר ויותר סטודנטיות ערביות באקדמיה.
יוסף ג'בארין: זה אומר שאם רוצים להעלות את הייצוג של האקדמאים הערבים אז צריך להתרכז במיוחד באקדמאיות ערביות ולראות איך מקדמים את העסקתן במוסדות להשכלה גבוהה.
עאידה תומא סלימאן: תודה רבה חבר הכנסת ג'בארין.
נחמן שי: אני שמח שחזרנו לדון בנושא כזה.
נחמן שי: תראו, הכי מטריד אותי כמובן המלקחיים האלה שרואים פה כי מה שהיה צפוי, אולי לא לגמרי, בכל זאת שישמרו שתי העקומות עולות אבל פה אנחנו רואים שהעקומה מתהפכת ובאופן דרמטי מקו ההתחלה לקו של הפרופסור מן המניין.
נחמן שי: שזה לדעתי האתגר הכי גדול שיש פה, ואני שומע שאוניברסיטאות הן לא צריכות אותי בשביל שאני אגיד להן את זה, הן מבינות את הבעיה והן מנסות בדרכים שונות ומגוונות לסייע פה.
נחמן שי: אני חושב שזה המפתח כי זה בעצם עניין של מנהיגות.
נחמן שי: כשיש פרופסורים או פרופסוריות מן המניין, שזה הבכיר ביותר, נשים, אז זה להסתכל עליהן וללמוד מהן וללכת בעקבותיהן.
נחמן שי: זה נכון לגבי כל תחום אחר, זה יכול להיות פוליטיקה, זה יכול להיות צבא, זה יכול להיות הייטק.
נחמן שי: כל תחום, ברגע שיש נשים בתפקידים בכירים אז גם מלמטה מסתכלים ורואים ויש מודל להתנהגות שאפשר לאמץ אותו.
נחמן שי: ככל שיש פחות אז, לא יודע, זה פחות מעניין ופחות מושך.
נחמן שי: אז לכן זה מן דבר שמאחר שאין אז גם פחות מגיעות וכן הלאה וכן הלאה.
נחמן שי: אני מצטרף לברך, הייתי רוצה לדעת גם לגבי החברה הערבית, גם לגבי החרדיות שעכשיו נכנסות שזו התופעה הכי חשובה ומרעננת של נשים חרדיות.
נחמן שי: אנחנו יודעים שיש הרבה יותר נשים חרדיות באקדמיה מאשר גברים, האם נזכה לראות נשים חרדיות בתפקידים הבכירים, ולדעתי כן צריך כי זה אותו כלל של המנהיגות עובד לדעתי גם לגביהן, אולי עוד פי כמה וכמה.
נחמן שי: ודבר שני, האם בכלל יש מדיניות למדינת ישראל ולמשרד החינוך ולא רק לכל מוסד ומוסד בנפרד לראות יותר נשים בתפקידים בכירים בעולם האקדמי.
נחמן שי: אם כן אז המילה היא כסף.
נחמן שי: בסוף זה כסף, כמו שאת אמרת, יעזרו להם בעזרה בבית, יעזרו להם בנסיעות יותר, אם אי אפשר להיות חמש שנים אז שיסעו שלוש פעמים ויחזרו שלוש, בסוף זה כסף.
נחמן שי: אם יש כסף אז זה עוזר, אם אין כסף אז הן צריכות לשאת על עצמן משפחה צעירה שעוקרת את הבעל ממקום העבודה שלו וצריכה להחזיק שם ילדים והסכום לא מספיק ואז לוקחים מהבית ומבקשים מההורים, העסק נגמר.
נחמן שי: אז כאן אני רוצה, לא היה אף נציג של משרד החינוך פה, או שיש - - -
נינה אוסטרז'קו: אני.
נחמן שי: אוקיי, אז זה באמת מעניין אותי האם יש - - - שר החינוך דווקא הוכיח שכשהוא מתמקד באיזושהי נקודה הוא יודע להזיז הרים, אז הנה הר גבוה.
נינה אוסטרז'קו: כן, לראשונה בות"ת התקבלה החלטה בינואר ובמל"ג במרץ לצאת עם תכנית רב שנתית לקידום הוגנות מגדרית.
נינה אוסטרז'קו: כרגע השקענו 60 מיליון שקל והכסף הזה הולך בדיוק להתנעת פעילות של היועצת, אנחנו הכפלנו את זה השנה, גם למכללות וגם לאוניברסיטאות, בדיוק לדברים האלה כי אנחנו מאמינים שהכל צריך לבוא מהמוסד ואם יהיה שם - - - ואנחנו כבר רואים את התוצאות.
נינה אוסטרז'קו: אנחנו גם חושבים שהנושא של הלעאת מודעות הוא מאוד מאוד חשוב והנושא הזה של הרחבת הדוח שעבדנו על זה מאוד מאוד קשה וגם להעביר את זה לארגון האירופי שישים אותנו על המפה עם כל מדינות אירופה כדי שאנחנו נדע איפה אנחנו נמצאים.
נינה אוסטרז'קו: כמו שאמרתם שחסר פה נתונים על המגזר אבל אנחנו נעבוד על זה כי גם הנתונים האלה שאנחנו עובדים עליהם עכשיו זה גם לא היה פשוט להשיג והתחלנו וצריך להתחיל ממשהו.
נינה אוסטרז'קו: הנושא של עקומת המספריים שכולם מכירים וזה מופיע גם בוועדה של פרופסור רות ארנון וגם בדוח שלה וכל התכנית הזאת שאנחנו מיישמים עכשיו זה על בסיס ההמלצות של הדוח.
נינה אוסטרז'קו: הנושא של עקומת המספריים והנקודה הקריטית של הפוסט אנחנו גם החלטנו להתמקד בזה ובתכנית הרב שנתית הגדלנו את גובה המלגה.
נינה אוסטרז'קו: לפני שנתיים הגדלנו את כמות המלגות והשנה הגדלנו גם את גובה המלגה מ-25,000 דולר ל-30,000-40,000 דולר בהתאם למצב המשפחתי, ואנחנו חושבים שזה מאוד מאוד חשוב.
נינה אוסטרז'קו: הנושא של הייצוג של הנשים במקצועות STEM, אני לא מדברת עכשיו על ביולוגיה כי זה מטה, אנחנו מדברים על מקצועות הייטק, ככה אנחנו מגדירים, אז בגלל שהות"ת פועלת גם במסגרת ההחלטה הגדולה של הממשלה להגדיל את הכוח אדם להייטק ל-40% לסטודנטים לתואר ראשון ואנחנו כבר עובדים במסגרת תכנית אחרת כדי להגדיל את הפול.
נינה אוסטרז'קו: במסגרת התכנית הרב שנתית של קידום נשים אנחנו פתחנו שני מסלולי מלגות לתואר שני ולדוקטורט במקצועות הייטק.
נינה אוסטרז'קו: בנוסף, יש לנו גם את המלגות לפוסט כי אנחנו רואים שזה חשוב מאוד לתמוך בכל השרשרת כי כשאנחנו מסתכלים על תואר ראשון אז יש לנו כבר ייצוג מאוד מאוד נמוך אבל כשאנחנו מגיעים לדרגות של פרופסור מן המניין אז אנחנו מגיעים ל-15% וזה קטסטרופלי.
נינה אוסטרז'קו: אז בגלל זה החלטנו לתמוך בכל השרשרת ואנחנו גם תוך שנתיים נבדוק את הצעדים שלנו איזה תוצאות זה מביא.
נינה אוסטרז'קו: גם כרגע אנחנו עובדים על תכנית של פרסי הצטיינות.
נינה אוסטרז'קו: זה מתחבר מאוד להעלאת מודעות, אנחנו ניתן פרסי הצטיינות למוסדות שיקדמו את הנושא של הוגנות מגדרית וזה יבוסס על מדדי ההצלחה שיכללו גם את הנושא של כמה נשים יש בוועדות חשובות של קידום וקליטה של נשים לאקדמיה ומדדים נוספים, זה כרגע פשוט בעבודה.
נינה אוסטרז'קו: ואנחנו עובדים במרץ והנושא חשוב מאוד וזה על השולחן ואנחנו עושים מאמצים.
נינה אוסטרז'קו: וחשוב מאוד שאנחנו גם עובדים בשיתוף פעולה עם כל המוסדות וזה מאוד חשוב שיש אנשים גם שחיים את הנושא ועוזרים לנו בהכל.
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת נחמן שי סיימת?
נחמן שי: כן, תודה.
נחמן שי: אני רוצה לשמוע את שר החינוך גם מדבר על זה במעמדים פומביים.
נחמן שי: אני גם אגיד לו את זה כי הוא נניח לקח את השפה האנגלית פעם, לקח את המתמטיקה, אז הוא גם מינף את זה פומבית, זה גם חשוב.
נחמן שי: מה שאת אומרת לא מגיע בסוף לציבורים רחבים.
נחמן שי: נשים צריכות לדעת שיש להן עתיד באקדמיה ועתיד עד לדרגות הבכירות ביותר.
נחמן שי: ואגב, אני אומר, נדמה לי שזה לא עבודה שדווקא כן יכולה להסתדר באיזשהו מקום גם עם ניהול משפחה כי גם יודעים שזה השיקול המכריע לעתים.
נחמן שי: דווקא באקדמיה אפשר גם למצוא איזשהו פינות קצת יותר נוחות אבל אני לא יודע, לא הייתי אישה ולא ניהלתי בית אף פעם אז אני לא יודע.
נחמן שי: אבל נדמה לי שזה כן יכול להיות.
נחמן שי: אבל בכל מקרה, ברגע שהמדינה תדחוף את זה ותשקיע אני בטוח שתהיינה תוצאות, אין לי שום ספק בכלל.
נחמן שי: כי הלא כישורים קיימים, אנחנו רואים את זה ואנחנו יודעים את זה, זה רק לתת לזה את הדחיפה הראויה.
עאידה תומא סלימאן: אולי גם השינוי צריך להיות בבית שהגברים יתחילו לנהל קצת את הבית ואז יתפנו הנשים להתקדמות.
נחמן שי: גברים מבינים היום יותר טוב שלנשים יש קריירות ושצריך לעזור להן.
נחמן שי: אני חושב שאצל זוגות צעירים אנחנו רואים את זה הרבה יותר מאשר בדורות שלנו, שאיכשהו נשים זזו הצידה, לא בכל מקרה כמובן.
נחמן שי: היום זה הרבה יותר מובן שיש גישה שוויונית וגבר צריך לתת את הדרך או אישה צריכה לקחת את הכיוון וללכת קדימה.
נחמן שי: אני בטוח בזה.
נחמן שי: הרבה יותר ממה שהיה בעבר, אני לא יכול להגיד על כולם.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לפרופסור אילנה אלי, יועצת נשיא אוניברסיטת תל אביב להוגנות מגדרית.
עאידה תומא סלימאן: וגברתי, המצגת קצת ארוכה.
אילנה אלי: אני אקצר, אני לא אחזור על דברים שכבר נאמרו.
אילנה אלי: תודה רבה ליושבת הראש ולחברי הכנסת שנרתמו לנושא החשוב הזה.
אילנה אלי: אני אקצר כי חלק מהדברים האלה נאמרו ואני שמחה שהם נאמרו.
אילנה אלי: אז קודם כל, אנחנו אחד המוסדות הגדולים ביותר במדינת ישראל אם לא הכי גדול, אני לא רוצה להפריע לאף אחד, יש לנו למעלה מ-24,000 סטודנטים.
אילנה אלי: הרוב סטודנטיות.
אילנה אלי: מתוך ה-24,000 סטודנטים יש לנו, זה תואר שני, אבל קשה לי לחזור לשקופית הקודמת.
אילנה אלי: אני נתתי פילוח לגבי התארים השונים.
אילנה אלי: בתואר הראשון יש לנו כ-14,000 סטודנטים, יש לנו רוב סטודנטיות, למעלה מ-7000 סטודנטיות.
אילנה אלי: בתואר השני יש לנו 6900 סטודנטים, בערך, המספרים הם לפעמים עם איזושהי סטיית תקן, גם כאן יש לנו רוב סטודנטיות.
אילנה אלי: יש כאן פילוחים לפי פקולטות, יש לנו תשע פקולטות אז אני לא רוצה להיכנס לפירוט של הפקולטות כדי לא להלאות את הצוות כאן והדיון גם ככה התארך אבל כמו בכל מקום המגמה היא מגמה ברורה ובמקצועות ה-STEM עדיין יש רוב גברי.
אילנה אלי: בתואר השלישי יש לנו גם קצת למעלה מ-3000 סטודנטים, רוב נשי, מתוך זה בערך כ-1700 סטודנטיות וגם כאן יש לנו רוב נשי והמגמה היא אותה מגמה.
אילנה אלי: אבל השקופית הכי חשובה מבחינתי זה באמת השקופית הזאת שזה ביטוי של המספריים אבל אני מפענחת את המספריים האלה טיפה אחרת.
אילנה אלי: כי אם אתם רואים את בוגרות ה-Phd אז בבוגרות ה-Phd יש לנו באמת רוב נשים, בדרגת מרצה זה בערך חצי חצי, טיפה פחות נשים, ואחר כך יש לנו את הנפילה במרצה בכיר ואחר כך לכיוון פרופסור חבר ופרופסור מן המניין.
אילנה אלי: אבל הפרופסור חבר והפרופסור מן המניין משקפים לנו נתונים של לפני 15 שנה.
אילנה אלי: כי כדי להגיע לדרגת פרופסור מן המניין זה לוקח בין 15 ל-20 שנה מאז שאתה נקלט.
אילנה אלי: זאת אומרת, אם יש לנו היום בערך 50% נשים, וכמו שעידו כאן הציג המספריים קצת זזו לכיוון המרצה בכיר זה נותן לי איזושהי אופטימיות מסוימת.
אילנה אלי: כי אם יש לנו אחוז יותר גבוה של מרצות בכירות היום אלה המרצות שיהיו הפרופסוריות מן המניין בעוד 10-15 שנה.
אילנה אלי: כי ברגע שאתה מקבל - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל זה לא מתפתח משלעצמו אם לא פוקחים עין.
אילנה אלי: ברור.
אילנה אלי: אני לא ממעיטה מהבעיה, אני רק אומרת ש- - - אבן הנגף באקדמיה הגדולה זה המרצה בכיר כי שם אתה מקבל קביעות.
אילנה אלי: ברגע שקיבלת את הקביעות במרצה בכיר בדרך כלל כבר תגיע לפרופסור מן המניין אלא אם כן תקרה איזה קטסטרופה.
אילנה אלי: אז אני טיפה יותר אופטימית, אני לא אומרת שאין בעיה.
אילנה אלי: כאן אני עשיתי איזה השוואה שלי של מצבנו לעומת מקומות אחרים, אז אוניברסיטת תל אביב, אמרנו, יש לנו מן המניין בערך 24% נשים, שזה דרך אגב השתפר מאוד.
אילנה אלי: לעומת מה שאמרה כאן חברת הכנסת לביא שהמצב התקבע המצב לא התקבע כי בדוחות הקודמים קודמים, זה דרך אגב משקף את שנת תשע"ז, השנה הקודמת, אז דיברו על 15% פרופסוריות מן המניין, היום אנחנו מדברים על קרוב ל-24%.
אילנה אלי: זאת אומרת, כן יש מגמה, לא מספיק, אבל יש מגמה.
אילנה אלי: אוניברסיטת תל אביב יצאה באמת עם תכנית החומש האסטרטגית לנושא של הוגנות מגדרית ונושא של קידום נשים, אפשר לתת לזה שמות שונים, זה יצא לפני בערך שנתיים ואנחנו חייבנו את הפקולטות, כל פקולטה לעשות את התכנית שלה וכל פקולטה מדווחת או אנחנו אוספים את הנתונים על כל פקולטה לגבי כל המשתנים מדיי שנה כדי לראות איך הם עומדים ביעד.
אילנה אלי: וזה מכניס את הנקודה הכי חשובה שזה מודעות, מודעות, מודעות.
אילנה אלי: זאת אומרת, היום כשאני מדברת עם הדיקנים, ובמיוחד עם הדיקנים במקצועות ה-SREM הם יודעים שהם צריכים לחפש נשים כי אחרת הם לא יעמדו ביעד ואחרת ישאלו שאלות.
אילנה אלי: אז לא תמיד הם מצליחים אבל המודעות קיימת.
אילנה אלי: מבחינת הדברים שאנחנו עוסקים בהם, אנחנו עוסקים בנושא בעיקר של מגדר מכמה היבטים.
אילנה אלי: קודם כל הסרת חסמים קיימים בפני נשים שהן כבר נמצאות באקדמיה, אני טיפה ארחיב על זה, שזה בעיקר מלגות וסדנאות.
אילנה אלי: תמיכה ספציפית בנושא ה-STEM, אני ארחיב על זה גם טיפה.
אילנה אלי: יש גם כמובן בעיות ייחודיות לנשים ויש גם חינוך של דור העתיד.
אילנה אלי: אז מבחינת תמיכת הנשים, אמר חבר הכנסת שי בצורה נכונה, כסף זה מילת המפתח, זו גם מילת המפתח שאני אסיים איתה עוד מעט את הנושא - - -
נחמן שי: כנראה לא רק פה.
אילנה אלי: כן, נכון.
אילנה אלי: אז גם אנחנו כמו ששמעתם באוניברסיטה העברית יש לנו את מלגת הנשיא לנשים לנסיעה לפוסט דוקטורט.
אילנה אלי: אנחנו מחלקים כל מלגה אצלנו מחולקת לשנתיים.
אילנה אלי: נשים מקבלות 25,000 דולר לשנה, לשנתיים.
אילנה אלי: זאת אומרת כל מלגה היא בעצם 50,000 דולר.
אילנה אלי: הן צריכות אחרי השנה הראשונה, כמובן, לדווח שהן ממשיכות בדוקטורט, זה לא אוטומטי, אבל 90% מהן אכן מקבלות את השנה השנייה.
אילנה אלי: ככה אישה שמקבלת את המלגה הזאת יודעת בוודאות שיש לה שנתיים כיסוי של 50,000 דולר.
אילנה אלי: לא מספיק אבל בכל זאת נותן איזשהו אינסנטיב לאישה שצריכה להזיז את המשפחה לחו"ל.
אילנה אלי: יש לנו גם את הנושא של פוסט דוקטורט משולב.
אילנה אלי: אנחנו התחלנו אותו רק השנה.
אילנה אלי: התחלנו את זה במדעי הטבע כרגע כי אנחנו צריכים נכונות של החוגים ושל הפקולטות.
אילנה אלי: זאת אומרת שאישה יכולה חלק מהזמן להיות בארץ עם מעבדה, לעשות חלק מהמחקר פה, חלק מהמחקר בארץ.
אילנה אלי: כרגע אנחנו פתחנו שתי מלגות ספציפיות לנושא הזה ואם זה יצליח אנחנו נרחיב את זה בתקווה גם לחוגים אחרים.
אילנה אלי: הנושא של נשים שנוסעות, שילדו ויש להן תינוק והן צריכות לנסוע לכנס גם אנחנו מחלקים מלגות או מימון למלווה ואנחנו נותנים כסף למלווה.
אילנה אלי: המלווה יכול להיות הבעל, אישה, מטפלת, לא משנה, שמקבלת כסף לנסיעה - - -
עאידה תומא סלימאן: כמה מלגות כאלה יש לכם בשנה?
אילנה אלי: השנה בערך יהיו כ-20 מלגות כאלה של אישה שלוקחת תינוק ומלווה לכנס שבו כדי שהיא תוכל להשתתף פעיל בישיבות ובכנס.
נחמן שי: הנשים האלה הן כמו יהלומים, יש כל כך מעט שצריך להתייחס אליהן - - - הן מעט, אני יודע, אני מכיר את - - - זה כל כך מעט.
אילנה אלי: אנחנו מנסים לעודד קשרים עם מכוני מחקר בתחומי ה-STEM בחו"ל.
אילנה אלי: השנה הייתה איזה משלחת שיצאה לגרמניה לאיזה מכון מחקר כדי ליצור את הקשרים לפוסט וכדי ליצור גם קשרים עם עמיתות בחו"ל.
אילנה אלי: לגבי תמיכה בנשים בתוך הקמפוס, לגבי תמיכה בפעילויות בקמפוס אז גם אנחנו עושים סדנאות לפני נסיעה לפוסט דוק יש לנו דיון מה צריך לעשות ואיך צריך לעשות ואיך להתארגן.
אילנה אלי: יש לפעמים דברים ספציפיים, סדנאות קריירה למסיימות תואר שני ושלישי.
אילנה אלי: יש לנו כסף מיוחד, ייעודי, שהנשיא הקציב למתמטיקה ולפיסיקה, לתחומי ה-STEM, להן יש סדנאות משלהן ופעילות משלהן שהיא Physics ושהיא Mathematics והן נפגשות ולומדות ביחד.
אילנה אלי: זה אני חושבת נושא מאוד מאוד חשוב כי הרבה פעמים הנשים שם מרגישות פשוט בודדות.
אילנה אלי: היא אומרת, אני לבד בכיתה, אם אני ארים אצבע כולם ידעו מי אני, אני צריכה מישהי שאני יכולה להרגיש קצת ביחד.
אילנה אלי: אז הקטע הזה, מן דינמיקה קבוצתית שתעודד אותן שהן לא לגמרי לבד.
אילנה אלי: יש טיפול בנושאים פרטניים, חדרי הנקה, בכל פקולטה, בכל בניין יש חדר הנקה שיהיה מסודר, שאפשר להיכנס- - -
נחמן שי: זה כבר קיים.
אילנה אלי: זה קיים אבל צריך לתחזק - - -
נחמן שי: אבל זה לכלל הסטודנטיות.
אילנה אלי: כן, כן, לסטודנטיות, לנשות סגל, לכולן.
אילנה אלי: צריך לתחזק את זה כל הזמן.
אילנה אלי: כי זה שיש חדר, הוא צריך להיות מסודר, הוא צריך להיות נקי, הוא צריך להיות כל הדברים האלה.
אילנה אלי: כל הנושא של הסדרת זכויות לידה לנשות סגל, חופשות לידה, מה בדיוק צריכה לעשות אשת הסגל בחופשת לידה, יש לה חופשת לידה אבל מבקשים ממנה שתבדוק עבודות של סטודנטים ושל דוקטורנטיות שלה אז צריך להגדיר מה מותר לדרוש ממנה ומה אסור לדרוש ממנה.
נחמן שי: כשהיא יוצאת לחופשת לידה אז כל הדוקטורנטים שלה נתקעים בעצם.
אילנה אלי: בדיוק.
אילנה אלי: אז מצד אחד היא מרגישה מחויבות, מצד שני יש לה בכל זאת תינוק בבית.
אילנה אלי: אז יש פה איזשהו חבל עדין, גבול עדין שצריך ללכת לאורכו.
אילנה אלי: לאחרונה גם פנתה אלינו קהילת הטרנסג'נדרים, מסתבר, ואני לא ידעתי את זה, שיש בקמפוס קהילה לא קטנה של טרנסג'נדרים וטרנסג'נדריות, נשים ששינו ויש להן בעיות ייחודיות והתייחסות ספציפית, אז אנחנו מטפלים גם בהם.
אילנה אלי: ויש גם פרויקט מאוד יפה שזה דווקא יזמו בחוג להנדסה וזה בנושא של חינוך דור העתיד.
אילנה אלי: כי הנושא של ההסללה של בנות הוא נושא שהוא קיים בחברה.
אילנה אלי: ואז אנחנו לוקחים, אנחנו מביאים קבוצות, וזה בהתנדבות מלאה נעשה על ידי חברת סגל נהדרת, באות ילדות עם המורות שלהן ונפגשות עם חוקרות ונכנסות למעבדות רטובות ורואות ואז פתאום חלק מהבנות האלה אומרות גם אני יכולה, גם אני וכו' וכו'.
אילנה אלי: עשינו בשנה שעברה 35 סיורים כאלה, אני מקווה שבשנה הבאה נגדיל את זה.
אילנה אלי: חבר הכנסת שי אתה צודק במאה אחוז.
אילנה אלי: תקציבים, תקציבים, תקציבים.
אילנה אלי: אז זה אני חושבת לב העניין של הדבר הזה.
אילנה אלי: אם תסתכלו בשלוש השנים האחרונות באדום אתם תראו כמה אנחנו מקבלים מהות"ת לפעילות הזאת.
אילנה אלי: הות"ת מקצה, הקצה וממשיך להקצות כרגע 60,000 שקל בשנה לכל הפעילות הענקית הזאת.
אילנה אלי: שזה - - -
נינה אוסטרז'קו: לא, אמרתי שהגדלנו - - -
אילנה אלי: אני אגיע ל-60 מיליון, דקה, אני יודעת מה הכסף של היום - - -
נינה אוסטרז'קו: מהשנה הבאה זה כבר 120.
אילנה אלי: אני לא יודעת מה יהיה בשנה הבאה - - -
ענבר הוכברג: אני רק מתנצלת, אנחנו ממש חייבות לצאת, יש לנו עכשיו את האירוע של השדולה אז סליחה שזה קורה באמצע ו- - -
נחמן שי: מאה אחוז, אנחנו נמשיך לדאוג.
עאידה תומא סלימאן: לקראת הסוף אני ממילא אחליט לבד על הכל.
ענבר הוכברג: אני מתנצלת ממש.
אילנה אלי: בקיצור עד עכשיו האוניברסיטה קיבלה - - - 60,000 שקל.
אילנה אלי: כאשר הדרישה - - - מה זה 60,000 שקל, חברים, אני לא צריכה להגיד לכם מה זה לכל הפעילות, ומלגות עוד צריך לתת ורוצים לתת, כל מלגה זה 50,000 דולר, זה כבר יותר מזה.
אילנה אלי: אז כמובן האוניברסיטה מתוך תקציביה נותנת יותר ואתם יכולים לראות איך הסכום שהאוניברסיטה מתקציביה לאורך השנים הגדילו לנו.
אילנה אלי: אבל זה כסף שצריך כל שנה להילחם עליו כי הוא לא צבוע באופן קבוע אז - - -
עאידה תומא סלימאן: מה אמרת שיהיה בשנה הבאה?
עאידה תומא סלימאן: כמה אתם מקציבים לזה?
נינה אוסטרז'קו: קודם כל גם זה שהמוסד שם זה גם בגלל שאנחנו דורשים מצ'ינג לסכום שאנחנו שמים.