GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: כדי להצליח ליישם את היוזמה הזאת הייתי צריך להעביר שלושה חוקים.
עמיר פרץ: חוק אחד לבטל את המצ'ינג שאני אוכל להעניק לכל יישוב מה שאני רוצה בלי שהוא יצטרך לתת מצ'ינג.
עמיר פרץ: אתה דורש מכפר ערבי שמתמודד על המשכורת שיביא מיליון שקל לטופס, הוא יאמר לך תודה רבה, להתראות, אני אסתדר עם הזבל כמו שהוא.
עמיר פרץ: אבל אם אתה אומר- - -
עאידה תומא סלימאן: זה היה ספציפית למשרד שלך?
עאידה תומא סלימאן: כי אני יודעת שהמצ'ינג עדיין - - -
עמיר פרץ: אחריי.
עמיר פרץ: אחריי יש עוד כמה שניסו.
עמיר פרץ: אבל אצלי במשרד, לפחות בתקופתי, המצ'ינג בוטל.
עמיר פרץ: אני יכולתי לכל יישוב עד סוציו אקונומי ארבע וחמש להגיד להם שאתם מקבלים את כל הכסף - - -
כרמית לובנוב: שזה כל היישובים הערבים.
עמיר פרץ: לא, גם אחרים.
עמיר פרץ: יש מספיק יישובים גם יהודים.
עמיר פרץ: אבל הרוב ערבים, את צודקת.
עמיר פרץ: הדבר השני, שאני קראתי את נהלי המחוזות ואמרתי להם, אם יהיה יישוב אחד בארץ, בעיקר יישובים ערבים שלא אישרו לו השתתפות בפרויקט בגלל שהם לא מילאו טפסים כמו שצריך מי שאשם יהיה מנהל המחוז.
עמיר פרץ: כי מה קורה, באמת הם באים ואין להם את הידע ואת היכולת ואז הם באים והם נפסלים כי, עכשיו אני מקווה שזה לא ככה, אבל אני הודעתי שלא ייפסל יישוב בגלל שהם לא מילאו נכון את הטפסים.
עמיר פרץ: עם כל הכבוד, אם ראש העיר לא יודע למלא טפסים התושב לא צריך לסבול בגלל זה.
עמיר פרץ: אנחנו מחויבים לדאוג שהתושב יקבל את מה שמגיע לו.
עמיר פרץ: הדבר השלישי שחוקקתי חוק שמאפשר למשרד להגנת הסביבה לנהל בעצמו את מערך פינוי האשפה עד שנתיים ורק לאחר מכן להעביר אותו לרשות.
עמיר פרץ: כי כשבאת לרשות, יש רשויות שאין להן מערך פינוי אשפה בכלל.
עמיר פרץ: התושבים לא יודעים מה זה משאית אשפה.
עמיר פרץ: עד שאתה נותן לו כסף ועד שהוא יעשה מכרזים ועד שהוא יתחיל להניע את זה העסק מתמוטט באיזה שלב.
עמיר פרץ: אז קבענו בחוק שהמשרד יכול באופן ישיר להפעיל את הקבלנים לתקופה מסוימת ואחרי שזה מופעל בתקופה מסוימת מעבירים את זה כמו שזה לרשות המקומית.
עמיר פרץ: כלומר, לעתים יש רצון טוב, יש משאבים, אבל אם אתה לא פותר את כל הפלונטרים האלה בדרך ומאפשר להם להתקיים אז הרצון טוב נשאר באמת בחלל מלא אנרגיה אבל נשאר בתוך איזה חדר סגור לצערי.
עאידה תומא סלימאן: את האמת, אני מודה לך על המידע הזה, אני לא ידעתי את הפרטים האלה ואני חושבת שחשוב לשתף בזה כי רואים כאשר יש רצון פוליטי והבנה של המורכבות של הבעיות הקיימות בדרך אפשר לפתור את הבעיות ולפתור אותן למען כלל האזרחים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה גם לקחת את הקבוצות המוחלשות ולשים אותן במרכז החשיבה והתכנון של כל משרד.
עאידה תומא סלימאן: הלוואי עלינו שיותר משרדים ויותר שרים היו חושבים בצורה כזו.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהשאלה היא באמת עד כמה המערך הזה שנוצר או התחלת לייצר שימרו אותו ושרד עד היום.
עאידה תומא סלימאן: זאת שאלה, את האמת, אני לא יכולה לענות עליה, אבל תודה רבה חבר הכנסת עמיר פרץ.
עאידה תומא סלימאן: חולוד, בבקשה.
חולוד אלאנדרה עזאם: שלום לכולם.
חולוד אלאנדרה עזאם: אני רציתי דווקא להתחבר למה שאמר חבר הכנסת עמיר שרוב הדברים שהוא אמר כדברים שיכולים להיות רעיון אני חושבת שאני אציג אותם בתור תחילה של דרך ואז אנחנו חלק מהדברים שהוא אמר מתחילים לקדם אבל יש פה אמירה שאנחנו רוצים עוד וצריך עוד והשטח דורש ויש פוטנציאל.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז מה נשים עושות מהחברה הערבית בחברה להגנת הטבע אני אציג באיזה תחומי תעסוקה הן עוסקות.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז בהדרכת טיולים שזה הדרכה בטיולים בבתי ספר, בגנים, נשים שמדריכות נשים.
חולוד אלאנדרה עזאם: יש לנו 20 מדריכות שעובדות היום בהדרכת טיולים בבתי ספר.
חולוד אלאנדרה עזאם: חלק מהתמונות שיש בפעילות - - - רוב הצוות שלנו הוא צוות נשי אז אנחנו עובדים בהדרכת טיולים.
חולוד אלאנדרה עזאם: זה בנות שעושות קורס שאני אציג אותו עוד מעט.
חולוד אלאנדרה עזאם: השתלמויות מורים – קיימות נכון להיום בחברה להגנת הטבע חמש מנחות שעושות הטמעה, זה פרויקט של המשרד להגנת הסביבה, הטמעה בבתי ספר, עובדים עם מורים לצורך העשרה בתחום הקיימות והם עובדים ב-40 בתי ספר, חלקם - - -
עאידה תומא סלימאן: אפשר לשמוע קצת מה הכוונה כאשר את אומרת הטמעת עניין קיימות.
עאידה תומא סלימאן: מה למשל.
חולוד אלאנדרה עזאם: בכל בית ספר יש צוות בית ספר שעובר השתלמויות מורים.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז כדי לחנך נכון צריך לעשות הכשרות כאלה שהמורים עושים - - -
עאידה תומא סלימאן: זה מובן, השאלה איזה - - -
חולוד אלאנדרה עזאם: אז יש מנחות שעובדות עם המורים ומעבירים להם תוכן בתחום הקיימות - - -
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת על התוכן.
עאידה תומא סלימאן: מה התוכן.
עאידה תומא סלימאן: הכשרות אני יודעת מה זה.
עאידה תומא סלימאן: השאלה מה התכנים.
חולוד אלאנדרה עזאם: כל תכנית כזאת נבנית בהתאם ליישוב כי יש זרמים מסורתיים בתוך היישוב.
חולוד אלאנדרה עזאם: אבל בעיקר העבודה היא בתחום הצריכה המקיימת, המגוון הביולוגי, השטחים הפתוחים, בתחום האנרגיה החלופית שאפשר לעשות, בתחומי מזון שמשפיעים בסוף על צריכה מקיימת ועל ייצור פסולת.
חולוד אלאנדרה עזאם: אלה הנושאים שמעבירים אותם מתוך מחשבה שהמורים האלה ישנו בהתנהגות שלהם וישפיעו על הילדים שלהם.
חולוד אלאנדרה עזאם: ההשתלמויות האלה מעסיקות אצלנו חמש מנחות כמעט במשרה מלאה ב-40 בתי ספר בחברה הערבית.
חולוד אלאנדרה עזאם: אני אגיד פה שב- - - יש מחסור במנחות ואם הזכרת את ריאן או הכשרות כאלה אז אני חושבת שיש פה מקום דיי רציני לנסות לעשות הכשרות בתחומים האלה בעיקר בדרום כי אין מנחות כאלה.
חולוד אלאנדרה עזאם: רוב המנחות שעובדות הן עובדות בצפון.
עאידה תומא סלימאן: זה אפשר לסדר בצורה, נגיד, ברגע שהחברה באה למרכזי ריאן, וזה אני יודעת, ובאים ואומרים, יש לנו תעסוקה לאחר סיום ההשתלמות, אנחנו מבקשים שתקיימו איזושהי השתלמות כך שהבוגרות יקלטו אצלנו אחר כך.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שלא תהיה בעיה לעשות דבר כזה, הם מחפשים הכשרות כאלה.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז אנחנו לפני בערך שלוש שנים יצרנו קשר עם ריאן, הם ראו גם פוטנציאל בדבר הזה.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז נכון להיום אחרי שלוש שנים של קשר עם ריאן אנחנו אחרי שלושה קורסים של מדריכי טיולים שבהם משולבות נשים שחלק גדול מהן כבר נקלטו לעבודה.
חולוד אלאנדרה עזאם: בפעם הראשונה נעשה קורס כזה בדרום שחמש מתוך הבנות הנמצאות בקורס כבר יקלטו בתחילת השנה - - -
עאידה תומא סלימאן: נשים.
חולוד אלאנדרה עזאם: נשים.
חולוד אלאנדרה עזאם: אני כבר כנראה לא בשלב - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, כולנו נשים בסופו של דבר.
עאידה תומא סלימאן: השפה הזו של בנות משתמשים בה הגברים - - - בנות, כדי להקטין אותנו.
עאידה תומא סלימאן: אז אנחנו נשים.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז חמש מתוך הנשים שהיו בקורס בדרום הן כבר משולבות.
חולוד אלאנדרה עזאם: הסתיים לפני בערך חודש קורס אחר שיש בו 12 נשים שעברו את הקורס של הדרכת טיולים.
חולוד אלאנדרה עזאם: בקיץ יפתחו עוד שלושה קורסים של חינוך צוותים שזה אומר נשים שבאות ולומדות מה זה המקצוע הזה ואחרי זה יכולות לעבוד בזה בתוך הבתי ספר.
חולוד אלאנדרה עזאם: יש לסביבה יתרון גדול וזה מאפשר עבודה בתוך היישוב.
חולוד אלאנדרה עזאם: זה לא רק מחוץ ליישוב, אפשר בתוך היישוב ובבתי ספר, מסגרות בלתי פורמאליות בתוך היישוב.
חולוד אלאנדרה עזאם: כמובן זה קיים היום לא בכל היישובים.
עאידה תומא סלימאן: וכל הקורסים האלה הם בשיתוף פעולה עם ריאן, אז בעצם אפשר לעשות גם של המנחות.
חולוד אלאנדרה עזאם: כן.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אז הנה רעיון, תתקרבו לזה.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז הנה חלק מהתמונות של הקורס בדרום שהיה – הכשרת מדריכות חינוך סביבתי שעובדות בבתי ספר - - - בלתי פורמאלי, הכשרת מדריכות טיולים.
חולוד אלאנדרה עזאם: ובדרום אנחנו הולכים לקלוט את המאה אחוז מהנשים שיהיו בקורסים כי יש צורך בשטח לתעסוקה כזו.
חולוד אלאנדרה עזאם: בקורס האחרון שהיה של הדרכת טיולים אז 12 נשים, חלקן הגדול יקלטו בספטמבר הבא בהדרכת טיולים בצפון.
חולוד אלאנדרה עזאם: נכון לעכשיו בתחום החינוך השפתי שקיים לא בכל החברה הערבית בחלק מהמקומות אנחנו מעסיקים 50 מדריכות שהן נשים שעובדות כמעט במשרה מלאה ובחצאי משרה.
חולוד אלאנדרה עזאם: זאת אומרת, זה המקום וזה הדרישה, אני חושבת שגם זה חלק מהדיון שצריך פה לתת עוד מסגרות ועוד תקציבים כדי לפתוח את היריעה יותר ויותר.
חולוד אלאנדרה עזאם: זה התחיל בערך לפני חמש שנים ואנחנו נכון להיום - - -
עאידה תומא סלימאן: זה - - - כל התכניות האלה הן במימון של החברה או של בתי הספר, כלומר מערכת החינוך, מי מממן את הפעילות הזו?
חולוד אלאנדרה עזאם: יש ויש.
חולוד אלאנדרה עזאם: הפעילויות ממומנות בחלקן ממשרדי הממשלה, חלקן מהחברה, יש כמה, מה שכן כל פעם שאת פונה ויש לך משהו להציע אפשר לקבל על זה המון.
חולוד אלאנדרה עזאם: איך מציעים ומי הצוות זה הכי חשוב.
חולוד אלאנדרה עזאם: וזה המקום להגיד שיש פוטנציאל גדול להעסקת נשים בתחום הזה.
חולוד אלאנדרה עזאם: בתור אחת שהתחילה לפני 15 שנה והיו רק 2-3 שעבדו בתחום הזה והיום יש לי צוות בערך של 40 נשים בעיקר.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז יש פוטנציאל גדול.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת את השאלות האלה כי כל הנושא של תעסוקת נשים באופן כללי אבל במיוחד גם תעסוקת נשים ערביות כי הן אלה שבוא נגיד תת מועסקות או שמנסות להשתלב אני מנסה ללקט כל הזמן את הפוטנציאל ואת הרעיונות של עוד ועוד תחומים שנשים יכולות לפרוץ אליהם וקיים בהם פוטנציאל של תעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: אז מה שאת אומרת בעצם שזה תחום שאפשר לפתח אותו ואפשר להיכנס אליו ולקבל באמת תעסוקה שהיא כמעט בטוחה לאחר מכן.
חולוד אלאנדרה עזאם: פעם זה לא היה ככה, היום זה יותר, זה מקצוע שיותר ויותר נשים גם נכנסות אליו.
חולוד אלאנדרה עזאם: הדרכת טיולים זה היה מקצוע של גברים בעיקר ובכלל בחברה הערבית זה כמעט ולא קיים.
חולוד אלאנדרה עזאם: היום יותר ויותר נשים רואות בזה פוטנציאל, רואות בזה חוויה, מימוש עצמי, העצמה, עבודה חינוכית שהיא מאוד ערכית.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז זה גם משתלם מבחינה כלכלית גם מבחינה ערכית.
חולוד אלאנדרה עזאם: אבל זה עדיין בחיתוליו, לא כל בית ספר מרשה לעצמו לקחת הדרכת טיולים אבל צריך - - -
עאידה תומא סלימאן: בגלל זה אני גם שאלתי.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת את הקושי בלגייס כספים לכל מיני פרויקטים בבתי הספר שהם מעבר לתכנית הפורמאלית.
עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת שיש קושי במיוחד בבתי ספר הערביים.
עאידה תומא סלימאן: אז בגלל זה שאלתי מי מממן את הפעילויות האלה.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז זה גם המקום להגיד שזה חלק ממה שהוועדה רוצה לדון, מי עושה את זה בסוף, זו גם שאלה.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני שאלתי ואת ענית לי שתמיד יש כסף ובדרך כלל כשמגיעים לכסף לא אומרים משפט כזה.
חולוד אלאנדרה עזאם: לא אמרתי שתמיד יש כסף, אמרתי שרוב הדברים - - -
מוסי רז: לא אומרים דבר כזה אף פעם.
עאידה תומא סלימאן: אתם אמורים להגיד לנו שחסר תקציבים ותעבדו כדי שיהיה עוד.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז אני אומרת שיש בחיתוליו, אמרתי בהתחלה.
חולוד אלאנדרה עזאם: יש עוד פוטנציאל גדול להעסקה אבל חלק מזה שבאנו לפה להגיד שיש פוטנציאל וזו עבודה טובה לנשים.
חולוד אלאנדרה עזאם: אני בתור אמא זו עבודה טובה, יש בה פוטנציאל, יש בעבודה קרבה, יש בה הכל.
חולוד אלאנדרה עזאם: צריך רק לפתוח מסגרות חדשות, ולכן באנו לפה להגיד שאנחנו צריכים דרככם לנסות לפתוח מסגרות חדשות להעסקת נשים.
חולוד אלאנדרה עזאם: יש עוד משהו שאני רוצה להגיד.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז זה בחינוך הסביבתי, אמרנו 50 מדריכות.
חולוד אלאנדרה עזאם: אני אגיד לך, זה בקושי גם, לא בכל הכפרים הערביים ולא בכל מסגרת - - -
עאידה תומא סלימאן: כל מה שאת הצגת עד עכשיו זה היה כללי של החברה או רק של החברה הערבית?
חולוד אלאנדרה עזאם: החברה הערבית בחברה להגנת הטבע.
חולוד אלאנדרה עזאם: בכלל בחברה יש יותר נשים מאשר גברים אבל בחברה הערבית - - - ואני אגיע למי שמנהל את העסק הזה- - -
עאידה תומא סלימאן: מה זה סיירות?
חולוד אלאנדרה עזאם: סיירות זה חוגי ידיעת הארץ שילדים יוצאים ומכירים את הסביבה ואת הבית ואת השכונה ואת הגרעין הישן ואת הסביבה - - - עושים מה שהיינו עושים כשהיינו קטנים, עושים אותו יחד איתנו.
מוסי רז: אני פשוט הייתי בחוג סיירות שהייתי קטן.
עאידה תומא סלימאן: השאלה גם איך מכירים את הארץ.
עאידה תומא סלימאן: זאת שאלה אחרת ונשאל אותה - - -
קריאה: בפרט ב-5 ביוני, היום.
עאידה תומא סלימאן: במיוחד היום, כן.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז בצוות הניהולי של החברה הערבית - - -
עאידה תומא סלימאן: למשל אתם מסבירים שהיה פה איזשהו כפר ערבי שנהרס, לא, אוקיי, תמשיכי.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז בצוות הניהולי של החברה הערבית נכון להיום יש לנו שתי מנהלות - - - שהן נשים ושני מנהלי מחוז שהם גברים.
חולוד אלאנדרה עזאם: בתוך הצוות הריכוז של החברה הערבית יש תשע רכזות וששה רכזים.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז זו החלוקה, ככה מתנהלת ישיבת צוות ורוב האנשים שהם בניהול ובריכוז הן נשים.
חולוד אלאנדרה עזאם: אני רוצה לסיים ב- - -
עאידה תומא סלימאן: מי מנהל מעל לשתי מנהלות המחוז ושני מנהלי המחוז.
עאידה תומא סלימאן: בטח יש עליהם מנהל.
חולוד אלאנדרה עזאם: מנהל שהוא פה יוסף - - - אבל מנכ"לית החברה להגנת הטבע - - -
מוסי רז: מנכ"לית.
מוסי רז: מה את רוצה יש פה שתי מנכ"ליות.
קריאה: - - - אבל יש מנהלת.
עאידה תומא סלימאן: בסדר אני שאלתי כדי לדעת ואני שמחה להכיר.
חולוד אלאנדרה עזאם: אז יש מנהל מעלינו ויש מנכ"לית שהיא אישה.
חולוד אלאנדרה עזאם: ויש יוזמות של נשים שלומדות בתחום הסביבה שהזכרתי לפני ומנסות לעשות פעילויות מרצון רב וגם עם נשים אחרות.
חולוד אלאנדרה עזאם: שאלה יוזמות שמאוד נחמד שאנחנו נקדם שיהיה להן מקום מבחינת תכניות ומסגרות חדשות לנשים שרוצות לתרום והן יכולות לקחת את זה גם בתור תעסוקה לעתיד.
חולוד אלאנדרה עזאם: תודה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שעד כמה שהספקתי לספור אתן מגיעות למשהו בסביבות 100 נשים שמועסקות, בעצם 100 נשים ערביות שמועסקות בתכניות האלה ואני חושבת שזה פוטנציאל מצוין לתעסוקה שאפשר לפתח.
קריאה: זה לא הכמות זה האיכות.
עאידה תומא סלימאן: את האיכות ראיתי רק את חולוד בינתיים - - -
מוסי רז: בכל מקרה זה לא כמות זה מספר, זה לא קמח.
מוסי רז: אז ראשית אני רוצה להודות על הדיון הזה, להודות לכרמית ולחולוד על ההצגה ולברך את איריס.
מוסי רז: אז כן יש כאן, אם השאלה מה הקשר בין מגדר לסביבה ואם יש בכלל קשר, והוצג פה קשר מסוים במחקר שכרמית הראתה ובדברים של חולוד.
מוסי רז: אז יכול להיות שבאמת אפשר להגיד שיש הרבה מנכ"ליות של ארגוני סביבה וגם היו בעבר וכמובן אנחנו מברכים את זה וזה חשוב.
מוסי רז: אני, יש כאן איזה משהו שבעיני קצת מפוספס.
מוסי רז: קודם כל אנחנו מכירים איזה 100 ארגוני נשים ואני לא מכיר אחד שהוא עוסק בסביבה.
מוסי רז: אנחנו מכירים איזה 100 ארגוני סביבה ואנחנו לא מכירים אחד שעוסק במגדר.
מוסי רז: זאת אומרת, עוסק, הנה כרמית הרי בדיוק עסקה בזה אבל לא כ- - - אנחנו יודעים שבתחומים אחרים יש ארגונים מסוימים שעוסקים אז זה לא קיים.
מוסי רז: שתיים – הדבר שנראה לי הכי מאתגר כי עד עכשיו אמרנו דברים טובים.
מוסי רז: אני אוהב להגיד דברים רעים.
מוסי רז: הדבר שנראה לי הכי מאתגר בכלל בתחום הסביבתי, עוד לפני שהגעתי לעניין המגדרי, זה כשאנחנו מדברים על חברת השפע שלנו נאמר שפוגעת כל כך בסביבה מכל כך הרבה כיוונים, מה יקרה כשכל העולם יהיה ברמה שלה.
מוסי רז: אז אותו דבר אנחנו צריכים לשאול מה יקרה כשנשים תזכינה, ואני מקווה שזה יהיה מהר, לאותם משאבים שעומדים לרשות הגברים, איך אנחנו יוצרים מצב שההתקדמות הזו דווקא תהיה חיובית לסביבה תוך כדי פיתוח בר קיימא ולא תגרום נזק נוסף על אף שהיא צריכה לקרות גם אם היא תגרום נזק נוסף, אבל שהיא תגרום את התועלת הזו ולא את הנזק.
מוסי רז: אחד הדברים שלדעתי היה משהו במה שהראית, כרמית, לגבי האיחוד האירופי אבל אני לא בטוח שנשאלה השאלה הנכונה ואם כן היא בטוח שונה לגמרי בארץ, זה עניין התחבורה.
כרמית לובנוב: הראיתי את זה.
מוסי רז: הראית שהיה שם הפרש זעום שלא נשמע לי הגיוני.
כרמית לובנוב: נכון.
כרמית לובנוב: ועאידה העירה בצורה נכונה שהמצב שם שונה לחלוטין.
מוסי רז: גם הוא לא נשמע לי הגיוני לגבי אירופה.
מוסי רז: כי בכל זאת אני חושב שגם באירופה לא לכל משפחה יש שני כלי רכב, אפילו גם באירופה לרוב המשפחות אין שני כלי רכב.
כרמית לובנוב: זה לא היה סקר שימושים, זה היה סקר עמדות הציבור עם המרכיב המגדרי בנושא העדפה של שימוש בתחבורה ציבורית 29% מהנשים - - -
מוסי רז: ו-27% מהגברים שזה אותו דבר, זה לא יותר.
כרמית לובנוב: היה הבדל יחיד לטובת הגברים בנושא של העדפה של רכב - - -
מוסי רז: בסדר, אבל מה שאני רוצה להגיד שעמדות זה סבבה, יש הרבה אנשים שהעמדה שלהם זה שהתחבורה הציבורית היא אחלה והם נוסעים ברכב פרטי ויש כאלה שהיא חרא אבל הם נוסעים בתחבורה ציבורית כי אין להם ברירה או הולכים ברגל או משתמשים בתחבורה בת קיימא אחרת.
מוסי רז: בישראל, אם אני חושב בלי שעשיתי מחקר על פער מגדרי הכי גדול בנושא הסביבה זה נושא התחבורה.
כרמית לובנוב: שיש על זה מחקרים בישראל.
מוסי רז: שיש על זה מחקרים, ואחד מהם גם את עשית אני חושב, לא? אני חושב שאם אנחנו רוצים לפעול לקידום שני הדברים האלה יחד, גם של שוויון מגדרי וגם של שיחה בת קיימא בכלל תחבורה זה אתגר קריטי כי ככל שנתקדם לשוויון מגדרי בתחום הזה אנחנו חייבים להפוך את התחבורה כמה שפחות מזיקה, כמה שיותר מקיימת, כמה שיותר תורמת אפילו הייתי אומר.
מוסי רז: יכול להיות שיקרו דברים בתחום הזה אבל יש לנו גם אתגרים טכנולוגיים שאנחנו יודעים – רכב אוטונומי הוא אתגר טכנולוגי גדול שעלול לפגוע גם בסביבה, אפילו עלול לפגוע פגיעה קשה כי הוא יכול להעביר לשימוש ברכב פרטי.
מוסי רז: אז אני חושב שהדברים האלה אנחנו צריכים לשים אותם על סדר היום שלנו ולחשוב איך להתמודד איתם.
מוסי רז: אין לי הרבה פתרונות להציע אלא רק להצביע על בעיה שנראית לי משמעותית מאוד בתחום הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שנגעת באמת בנושא שעדיין גם כשמדברים בנושאי סביבה במדינת ישראל לא מתייחסים כל כך לעניין של התחבורה ואני חושבת שאנחנו עדיין מהמדינות שהנושא של תחבורה ותחבורה ציבורית ושימוש במכוניות פרטיות, אם אני לא טועה, המדינה נמצאת בסולם מאוד גבוה של שימוש פר נפש ברכב פרטי.
מוסי רז: כן וגם הבדל מאוד ניכר בין גברים לנשים בנושא הזה.
מוסי רז: יש לך נתונים כרמית?
כרמית לובנוב: כן.
כרמית לובנוב: הנתונים שלנו שעל פני 200 יישובים בישראל שהשלמנו מחקר נגישות לתחבורה ציבורית היא בדיוק הפוכה ביחס לצרכים.
כרמית לובנוב: ביישובים סוציו אקונומיים גבוהים של אשכולות גבוהים יש בממוצע על פני 200 יישובים, כי כשזה לא בממוצע הפערים הרבה יותר גדולים, 25 קווי אוטובוסים ל-1000 תושבים בעוד ביישובים באשכולות נמוכים יש 8.
כרמית לובנוב: הפערים בין יישובים ערבים ליהודים הם עוד הרבה יותר גבוהים.
כרמית לובנוב: זה אחד מהרציונאלים לפתח מקורות תעסוקה לנשים גם בגלל העדר תחבורה ציבורית ביישובים, בעיקר ביישובי ערבים וכל ההשלכה לזה להתניידות וניידות חברתית וכלכלית.
עאידה תומא סלימאן: טוב, אני כמעט מרגישה שלא רוצה להגיב על הנתון הזה.
עאידה תומא סלימאן: גברת ציפי דיק.
עאידה תומא סלימאן: פעילה סביבתית, בבקשה גברתי.
ציפי דיק: שלום, אני גם משקיפה בוועדה הזאת מטעם ראשון לציון, לכבוד הוא לי.
ציפי דיק: אני רוצה להתייחס קודם כל לתכנית של מר פרץ, ואני מצירה על ביטולה כי כמו שאנחנו יודעים כל דבר מתחיל בחינוך וכמה שיותר צעיר ככה נטמע יותר.
ציפי דיק: אני רוצה גם להתייחס, הבחורה הראשונה שהציגה את המצגת, כרמית, לגבי הכשרות.
ציפי דיק: אני גם קודם קצת ציינתי ולא שמעו אותי, אני מאוד ממליצה להכשיר יועצות, יועצות סביבתיות ולשבץ אותן בכל מחלקה ברשות מקומית.
ציפי דיק: לנו יש יועצת סביבתית שהיא גם מחזיקה את התיק לאיכות הסביבה באגף אבל לה יש משרד אישי לייעוץ סביבה.
ציפי דיק: היא מייעצת לחברות, זה מקצוע מאוד מאוד נדרש, מאוד נחוץ ומאוד עוזר.
ציפי דיק: אצלנו בראשון לציון האגף לאיכות הסביבה כל שנה מכשיר פעילי סביבה בנושא קיימות, בריאות וסביבה.
ציפי דיק: במסגרת הקורס הזה יש פרויקטים שהחבר'ה יוזמים.
ציפי דיק: אני בוגרת קורס מספר שתיים ויזמתי ועדיין מובילה.
ציפי דיק: יש לנו בראשון לציון מאגר מים יזום של העירייה עצמה, זה מאגר מי נגר שאוגם את כל מי הגשמים ממערב ראשון, חולון, בת ים וזה נמצא באגם ראשון ויש את אגם הנקיק.
ציפי דיק: אגם הנקיק תומך באגם ראשון כדי שהמים לא יציפו אותו.
ציפי דיק: הרעיון שעלה זה שהיות ויש מים ויש סביבה ויש צמחייה ויש חיים ליצור איזושהי דרך להנגיש את זה לציבור.
ציפי דיק: ואז העליתי את הרעיון של להכשיר מדריכי שטח ופה אני מתחברת לחברה להגנת הטבע כי אנחנו סיימנו קורס אחד וכעת מתנהל קורס שני בהדרכת החברה להגנת הטבע.
ציפי דיק: אבל מה, כל הקורסים האלה וכל ההכשרות האלה הן בהתנדבות, הכל בהתנדבות.
ציפי דיק: אפשר לעשות את זה מקצועית, אפשר לעשות את זה בשכר כי אם אני פעילה גם במעמד האישה אז מחנכים אותנו שזה נורא נחמד להתנדב וזה טוב אבל צריך להיות מינון לכל דבר וכן לדרוש שכר על העשייה שלנו.
ציפי דיק: אז בהחלט אפשר את הקורס הזה למשל, שאני כבר המלצתי, לעשות אותו בשכר.
עאידה תומא סלימאן: לא את הקורס, את העבודה.
ציפי דיק: את העבודה בוודאי.
ציפי דיק: הקורס ממומן על ידי העירייה, אם שאלת מי מממן, מי עומד מאחורי, זה העירייה מממנת אותו.
ציפי דיק: בגרו כבר 26 מדריכים, כרגע יש קורס נוסף של 26 מדריכים.
ציפי דיק: אנחנו חושפים את המקום לחברה בכלל ורוצים להתמקד בחינוך תלמידים.
ציפי דיק: התלמידים יגיעו, יקבלו הכשרה, והם יכולים גם לעשות את הפרויקטים שלהם במקום.
ציפי דיק: אז זה בגדול מה שקורה בראשון ופה אני מחברת גם את המגדר לסביבה – אני אומרת שהצרכנים הכי גדולים זה הנשים, צרכני הסביבה.
ציפי דיק: הן משתמשות ב- - - הן הכי משתמשות במדרכות, הן הכי משתמשות בגנים הציבוריים, הן בשטח.
ציפי דיק: אני לא מעליבה שום גבר פה אבל הוא הולך לעבודה וחוזר הביתה.
ציפי דיק: הנשים צריכות להשתמש בכל הסביבה מסביבן, ולכן הן חשופות יותר וכן זה הקשר החזק ביותר בין נשים לסביבה ואני חושבת שצריך למצוא את הגשר כדי לקדם את זה.
ציפי דיק: ברגע שנכשיר נשים ונפתח אצלן את המודעות והאכפתיות לסביבה אז יטב לנו.
ציפי דיק: תודה.
עאידה תומא סלימאן: גברת איריס האן, מנכ"לית החברה להגנת הטבע, כן גברתי בבקשה.
איריס האן: אני מצטערת שהגעתי באיחור, יש לנו היום הרבה דיונים אז הייתי בדיון קודם.
עאידה תומא סלימאן: כן, ככה זה בימים המיוחדים.
איריס האן: אני יודעת שזה ביום יום, אני לא כל יום כאן, אבל היום הזה מבחינתנו באמת יום עמוס.
איריס האן: כמה מילים על החברה להגנת הטבע בהקשר שעליו דובר – ראשית בחברה להגנת הטבע מחצית מההנהלה הן נשים.
איריס האן: אני אמנם האישה הראשונה בתפקיד מנכ"לית אבל מוטב מאוחר מאשר לעולם לא.
איריס האן: מתוך מאות עובדים בחברה להגנת הטבע בערך כפול הן נשים.
איריס האן: זאת אומרת, יש כפול נשים מגברים.
איריס האן: אז באמת חבר הכנסת מוסי רז הלך - - -
עאידה תומא סלימאן: כלומר שני שליש.
איריס האן: כן.
איריס האן: פי שניים.
איריס האן: אז כנראה שבאמת יש - - - זה ארגון שאני צמחתי בו, אני התחלתי בחברה להגנת הטבע לפני הרבה שנים ואני יודעת שזה לא מקרי שהגעתי למקום שאליו הגעתי, זה תוצאה של יחס מאוד מאפשר ותומך שאפשר לי כאישה לצמוח בתוך הארגון וזה לא דבר פשוט לעשות את כל הדברים יחד בשנים שבהן יולדים ומגדלים ילדים וכו'.
איריס האן: ובאמת הארגון אפשר לי לעשות את זה ולהגיע עד למקום שבו אני נמצאת עכשיו.
איריס האן: בתחום שהציגה חולוד של הפעילות בחברה הערבית זה אחד התחומים שגדלו בצורה הכי משמעותית בשנים האחרונות ופעילות מקצועית יפהפייה, כל ביקור, ואנחנו מבקרים הרבה כהנהלה בחברה הערבית בפעילות שנעשית, כל ביקור, כל נגיעה, כל רושם שאנחנו מקבלים זו באמת פעילות שנעשית ברמה הגבוהה ביותר.
איריס האן: ואולי זה באמת לא מקרי שמי שמוביל את הפעילות הזאת בחברה הערבית הן נשים נפלאות.
איריס האן: את שמעת כאן עכשיו רק את חולוד אבל יש באמת בכל רחבי הארץ בעיקר נשים שעושות עבודה מדהימה נכנסו לנושא הזה חלק עם רקע סביבתי, חלק בלי רקע סביבתי ונכנסו באמת, תפסו את הנושא צ'יק צ'ק ופשוט הרימו מערכת חינוכית של חינוך סביבתי שאין כמוה.
איריס האן: מגוונת, יפה, ערכית, מקצועית ובאמת מדהימה.
איריס האן: לשאלה שלך מה אפשר, אם היו יותר משאבים מה היינו עושים עוד אז אני מרגישה שבאמת בתחום של החינוך, שזה התחום שהוצג כאן, זה תחום שאנחנו מקבלים בו סיוע מהמדינה ואפילו מבקשים מאיתנו לעשות עוד וקשה לנו לפעמים לגייס אפילו את בתי הספר.
איריס האן: אנחנו רוצים לתת יותר מאשר אנחנו מצליחים אפילו להיכנס.
איריס האן: אבל הייתי רוצה לראות נשים ערביות נוספות בתחומים נוספים שהחברה להגנת הטבע עוסקת בהם למשל בתחום של התכנון, תכנון סביבתי, בתחומים אחרים של שיווק, של פרסום, תחומי מקצוע אחרים.
איריס האן: אגב, גם בתחומים של אקולוגיה - - -
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת שיווק ופרסום, שיווק מה?
עאידה תומא סלימאן: שיווק התכניות שלכם?
איריס האן: נקרא לזה אחרת, פעילות של פיתוח מודעות ציבורית לנושאים של סביבה.
איריס האן: אנחנו נכנסים דרך בתי הספר אבל יש דרכים אחרות שבהן אנחנו מנסים לחנך, להגדיל את המודעות ואת אהבת הטבע.
איריס האן: דרך מבוגרים, דרך כלי תקשורת כאלה ואחרים, דרך מדיה.
איריס האן: אנחנו עושים את זה בחברה היהודית, אנחנו יודעים לעשות את זה.
איריס האן: בחברה הערבית זה דורש התאמות אחרות וגם בתחומים האלה היינו רוצים לראות יותר נשים.
עאידה תומא סלימאן: אני לא זכור לי למשל שנתקלתי באיזשהו קמפיין שלכם בערבית.
איריס האן: נכון.
איריס האן: זה משהו שהיינו רוצים להיכנס אליו.
איריס האן: בין היתר משאבים.
עאידה תומא סלימאן: קמפיינים בעברית יש.
עאידה תומא סלימאן: למה אין קמפיינים בערבית?
עאידה תומא סלימאן: לא צריך נשים ערביות כדי לעשות קמפיין.
איריס האן: אבל בין היתר משאבים, גם הקמפיינים שאנחנו עושים בעברית הם יחסית מוגבלים, יחסית לאחרים שעושים קמפיינים.
איריס האן: אם שאלת אם הייתה לנו תמיכה נוספת מה היינו עושים אז את זה היינו עושים.
איריס האן: הייתי - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, השאלה שלי היא, אם כבר שנים עושים קמפיינים בעברית לא חייבים, אפשר להתחלק במשאב הקיים.
עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת שקמפיין בשפה הערבית ושימוש בכלי תקשורת ערבים לא עולה חצי ממה שעולה בשפה העברית.
עאידה תומא סלימאן: אז למה לא חשבתם מהתחלה לחלק את המשאבים הקיימים כך שיכללו קמפיינים לאוכלוסייה הערבית שזה גם ייתן לכם או ייתן לציבור לדעת ולנשים את האופציות הקיימות.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכדאי מאוד לשקול את זה.
איריס האן: אנחנו שוקלים את זה, זה נמצא על סדר היום שלנו.
איריס האן: אני חושבת שבהקשר של הדיון כאן, קודם כל הפעילות שלנו בחברה הערבית היא גדלה מאוד בשנים האחרונות.
איריס האן: גם בתחום החינוך זה תחום שנכנסנו אליו יותר בשנים האחרונות בין היתר בסיוע של המדינה.
איריס האן: חלק מהאוכלוסייה הערבית, חלק מהפעילות היא פעילות שהיא ממומנת.
איריס האן: וגם בחברה היהודית ההיקפים הם מוגבלים והיכולת שלנו לבצע פעילות היא בתמיכה שאנחנו מקבלים למשל ממשרד החינוך.
איריס האן: אז זה אפשר לנו באמת להגיע למקומות שאם השוק החופשי הוא היחיד שהיה מאפשר לנו לפעול לא היינו מגיעים לשם.
איריס האן: התמיכה של המדינה היא שמאפשרת לנו אותו דבר גם בתחומים נוספים.
איריס האן: כשאנחנו נכנסים ואנחנו מרחיבים את הפעילות – בישיבה האחרונה, בביקור הנהלה האחרון בחברה הערבית באמת דיברנו על זה שהיינו רוצים להיכנס גם לנושא של קמפיינים.
איריס האן: אנחנו מבינים שאי אפשר לקחת את מה שאנחנו עושים בעברית, לתרגם את זה לערבית, זה אחרת, צריך להכיר את הציבור הזה, להכיר את ההעדפות שלו לעשות את זה אחרת, זה משהו שאנחנו התחלנו לעסוק בו.
איריס האן: בהקשר של הדיון כאן אני חושבת, מהניסיון שלנו, עם ההצלחה דווקא של העבודה של נשים בתחום של החינוך הייתי מאחדת כוחות ומנסה לראות איך אנחנו מנצלים פה את ההצלחה בתחום הזה ומנסים לשלב נשים ערביות נוספות בתחומים נוספים שהחברה עוסקת בהם.
איריס האן: למשל אני בהשכלה שלי מתכננת, כשלמדתי תכנון ערים בטכניון חלק ממי שלימדו אותי היו מתכננות ערביות.
איריס האן: אין לנו כרגע מתכנן שעוסק בחברה הערבית, זה משהו שגם אותו אנחנו מנסים לגייס, שוב ביכולות המוגבלות שלנו מבחינת משאבים.
איריס האן: אם גם לזה היינו מקבלים תמיכה, כי כרגע זה רק דרך משרד החינוך אז זה משהו שהוא היה מאפשר לנו באמת להיכנס גם לזה, זה פשוט - - - משאבים - - -
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד פה משהו.