GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טל אלוביץ: אני לא רואה פה את הבעיה המשמעותית בלקבוע איזשהו נוהל אחיד.
יוסף ג'בארין: השאלה אם יש צורך בנוהל אחיד.
יוסף ג'בארין: הרי אישה בהיריון, מובן שכבר בשבועות הראשונים היא פונה לרופא.
יוסף ג'בארין: מבחינתנו המסמך הראשון שהרופא נותן לה זה יכול להספיק.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם יש צורך לחדד את זה בחוק ולהגיד: מסמך, לרבות אישור על מעקב בעקבות היריון.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם יש צורך.
אדוה גואל: היום אישה שניגשת לרופא ומבקשת אישור על היותה בהיריון, היא מקבלת אישור עם לוגו של הקופה עצמה, הרופא המטפל – הריני לאשר שהנ"ל בהיריון - - -
טל אלוביץ: אז אם אפשר לקבוע לדוגמה שזה יהיה מוצמד, כי החשש שלנו - - -
קריאה: אז זה כלול במסמך רפואי להוכחת העניין.
אדוה גואל: רשום: אישור רפואי.
טל אלוביץ: זהו, אז החשש שלנו הוא שמאחר שמסמך רפואי, ועכשיו אם אין סטנדרט אחיד, אז הפקידים אצלנו לא ידעו לבוא עכשיו - - -
יוסף ג'בארין: אבל אתה מנחה את הפקידים.
יוסף ג'בארין: אתם בחברת הדואר, אתה מנחה את הפקידים, שאם שיש לה מסמך - - -
טל אלוביץ: לא, אבל השאלה היא מהו מסמך רפואי.
טל אלוביץ: האם חותמת רופא, מספר רישוי וחתימה על צטלה זה מסמך רפואי, או שמא אנחנו אומרים שמסמך הנושא לוגו של מוסד רפואי.
עאידה תומא סלימאן: מסמך רפואי יש לו הגדרה שהיא ידועה, שהוא צריך כן חתימה של הרופא.
עאידה תומא סלימאן: זה לא איזשהו נייר שנפל בטעות בידיים שלי וכתבתי.
נעה אלמוג: אולי רק לחדד לו.
נעה אלמוג: אצל נכה ההבדל הוא שיש כל מיני הגדרות של נכויות ועל מה אתה מגדיר נכה מה לא.
נעה אלמוג: היריון זה משהו מוחלט.
טל אלוביץ: לא, הכוונה שלי הייתה לגבי - - -
עאידה תומא סלימאן: או שאתה בהריון או שלא.
עאידה תומא סלימאן: אין חצי היריון.
יוסף ג'בארין: זה מסמך רפואי, זו לא תעודה.
ענת מימון: לא רוצים להגביל את זה גם למשהו מסוים.
נעה אלמוג: כן, אני חושבת שאין בעיה, כי שוב, ברגע שיש חותמת רופא, אז יודעים לזהות את זה.
טל אלוביץ: החשש הוא מ-moral hazard בסופו של יום.
אדוה גואל: לא רק זה.
אדוה גואל: לא כל אישה הולכת כל היום בתיק שלה עם אישור רפואי שהיא בהיריון.
אדוה גואל: אז אם היא צריכה מראש ללכת ולבקש מהרופא של אישור שהיא אכן בהיריון, אז מהרגע שניכנס להיריון נצטרך לבקש את האישור וללכת איתו - - -
טל אלוביץ: לא, פעם אחת בתשעה חודשים שמחזיקים בארנק אישור, בדיוק כמו שמחזיקים כרטיס קדימות בתור, זה לא דבר נורא.
אדוה גואל: ואם אני אראה שעברתי אולטרה סאונד לפני חמישה ימים אז לא אומר שאני בהיריון?
טל אלוביץ: לא יודע, זה ליהנות מהטבה מסוימת בסופו של יום.
טל אלוביץ: אנחנו צריכים לחשוב על נקודת הקצה, על המקום שבו שנמצאים פקידים בסופו של יום אל מול קהל.
יוסף ג'בארין: בסדר, אז אנחנו אומרים לך.
טל אלוביץ: בסיטואציה שגם פיזית אתה לא תמיד יכול להעריך אם הבן אדם שנמצא מולך נמצא במצב הרפואי שבו הוא אומר שהוא נמצא או לא.
יוסף ג'בארין: בסדר, אז אנחנו אומרים: מסמך מטעם רופא.
ענת מימון: לכן אתה רשאי לבקש מסמך.
יונתן קיי: והמסמך חתום על ידי רופא עם חותמת.
יונתן קיי: זה אמור לספק, כי זה גורם רפואי חתום.
יונתן קיי: ולא כולן הולכות לקופות חולים בהכרח, יש גם רופאים פרטיים.
יונתן קיי: אתה לא יכול לבקש לוגו.
עאידה תומא סלימאן: אז בעצם נשאר רק הנושא של הקדימות.
ענת מימון: כן, בדיוק.
עאידה תומא סלימאן: נשארה רק הנקודה של הקדימות.
עאידה תומא סלימאן: אם נסכם אותה עכשיו נוכל - - -
יוסף ג'בארין: יש תחושת בטן לגבי הנושא הזה?
עאידה תומא סלימאן: דווקא בטן?
עאידה תומא סלימאן: רחשי לב, למשל, במקרה הזה.
יוסף ג'בארין: ההסדר שבחוק לגבי אזרחים ותיקים, שהקדימות היא לאנשים עם מוגבלות.
עאידה תומא סלימאן: לאנשים עם מוגבלות.
ענת מימון: אני חושבת שהייתי שמה אותן בסוף.
עאידה תומא סלימאן: את הנשים.
ענת מימון: בכל זאת, אני חושבת - - -
עאידה תומא סלימאן: הנה, קיבלת אישור מנשים.
ענת מימון: לא יודעת, זה עניין באמת של הכרעה, אבל - - -
דנה יפה: אני חושבת גם מספרית, כמו שבאמת הוער, שיש סיכוי שיהיו יותר נשים.
יוסף ג'בארין: ואז לא נכליל את אותו סעיף.
ענת מימון: ואז אם מגיע אדם עם מוגבלות, אז האישה בהיריון תצטרך לתת לו לעבור קודם.
ענת מימון: או אזרח ותיק מעל גיל 80.
ענת מימון: הם יהיו קודמים אליה בתור.
יוסף ג'בארין: אה, אני הבנתי בהתחלה ההיפך, שחשבתי שנשים קודם.
עאידה תומא סלימאן: לא, הן חשבו דווקא לשים אותן בסוף.
יוסף ג'בארין: גם אחרי אזרחים ותיקים?
אדוה גואל: אזרח ותיק הוא מעל גיל 80.
אדוה גואל: סביר שמצבו יותר קשה ממי שהיא בהיריון, שהיא לא במצב מסוכן.
ענת מימון: בסדר?
עאידה תומא סלימאן: מבחינתך בסדר?
יוסף ג'בארין: תשמעי, אם כל הנשים אומרות – קטונתי.
ענת מימון: בכל מקרה, זה דבר שלשנייה-שלישית גם אפשר יהיה לחשוב עליו שוב ולשנות, ככל שתחשבו שההכרעה לא הייתה נכונה.
ענת מימון: אבל כרגע נגיד שבאמת כמו באזרחים ותיקים, שעל אף הקדימות שאנחנו נותנים לאישה בהיריון, תינתן קדימות לאדם עם מוגבלות ולאזרח ותיק לפי חוק האזרחים הוותיקים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שסביר להניח שאנשים עם מוגבלות הם במצב גופני שהוא מחייב.
עאידה תומא סלימאן: אזרחים ותיקים, סביר להניח שלא יגיעו הרבה למקומות בילוי.
עאידה תומא סלימאן: אז זה לא ידחוף את התור הרבה.
יוסף ג'בארין: לתיאטרון, לסינמה דווקא כן.
ענת מימון: נשים בהיריון לא מגיעות - - -
עאידה תומא סלימאן: טוב, אני מזמן לא הייתי שם, לא יודעת מה קורה שם, במקומות האלה.
ענת מימון: אז אפשר להצביע, עם השינויים - - -
עאידה תומא סלימאן: עם השינויים שעשינו, כן.
ענת מימון: בסדר, אנחנו בקריאה ראשונה, שוב.
עאידה תומא סלימאן: אתה במקום ג'מאל זחאלקה היום?
עאידה תומא סלימאן: כדי שנוכל להצביע.
ענת מימון: רגע, רק עוד נקודה אחת.
ענת מימון: אני מציינת שממשרד האוצר אמרו שאין עלות תקציבית.
ענת מימון: לקראת קריאה ראשונה אנחנו אמורים לציין את העלות התקציבית, להצעה הזאת אין עלות תקציבית.
עאידה תומא סלימאן: אין עלות תקציבית.
עאידה תומא סלימאן: אז עם כל השינויים לאחר הקראת הצעת החוק, ועם השינויים שסוכמו בדיון, אני רוצה שנצביע על הכנת - - -
דנה יפה: גברתי היו"ר, רק לפרוטוקול, אני מדגישה שוב, שמבחינת החלטת ועדת שרים אנחנו צריכים להעביר את זה - - -
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נעביר את זה.
עאידה תומא סלימאן: אז מי בעד?
עאידה תומא סלימאן: מי נגד?
עאידה תומא סלימאן: אף אחד.
עאידה תומא סלימאן: ונמנעים – גם כן.
עאידה תומא סלימאן: הצעת החוק אושרה לקריאה ראשונה, כמובן כפוף להבאתה בפני ועדת שרים.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-5 ביוני 2018 ואנחנו בציון יום הסביבה כיום מיוחד בכנסת ביוזמתה של חברת הכנסת יעל כהן פארן והיא תצטרף אלינו יותר מאוחר לדיון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום בפיתוח מקורות תעסוקה לנשים במסגרת יוזמות סביבה.
עאידה תומא סלימאן: ואת האמת, העמותה לצדק סביבתי היו בקשר איתנו, יזמו את הדיון הזה ואני חושבת שהחיבור שנעשה בין הנושא של סביבה, גם בפרספקטיבה מגדרית אבל גם בלנסות למקם איך נשים יכולות לתרום ולהירתם מהעניין של הגנת הסביבה.
עאידה תומא סלימאן: זאת פרספקטיבה מעניינת, גישה מעניינת שהולכת ומתפתחת, והיום בבוקר גם ראיתי ראיון טלוויזיוני של השר אלקין שלקראת סיומו הוא מדבר על איך אפשר שמדינת ישראל תוכל להיות - - - עכשיו מתפתח כל העניין של טכנולוגיה ועשייה בתחום הגנת הסביבה ואיך מדינת ישראל יכולה להיות מעצמה בנושא הזה וזה עלול גם להביא להרבה הכנסה למדינה.
עאידה תומא סלימאן: ואני בדיוק חשבתי על הדיון דווקא שאנחנו ננהל היום ושבו קודם לפני שאנחנו מסתכלים כלפי העולם ואיך אפשר לשווק את הטכנולוגיה שמפתחת, איך אפשר לשווק את עצמנו פנימה, איך אפשר באמת להחדיר את הערכים של הגנת הסביבה לכל אזרח ואזרחית וגם איך אפשר שהאזרחים והאזרחיות ייהנו מהתוצר הזה וישתמשו בזה כדי לפתח לעצמן גם הכנסה שתעזור להן בקיום שלהן.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לעמותה לצדק סביבתי, לגברת כרמית המנכ"לית להציג לנו את הנושא.
כרמית לובנוב: ראשית תודה רבה על זה שנעניתם לבקשה ואני שמחה גם על השתתפותו של חבר הכנסת מוסי רז, חבר יקר של העמותה לצדק סביבתי ושל הסביבה בכלל בישראל.
כרמית לובנוב: למה נושא, כמו שחברת הכנסת עאידה אמרה, הפרספקטיבה המגדרית יותר ויותר אולי לא מהר מדיי אבל לוקחת חלק בעיצוב מדיניות סביבה שזה מה שלדעתנו צריך לקרות.
כרמית לובנוב: ובדקנו את הדברים הבאים.
כרמית לובנוב: למה מגדר וסביבה – א' אפשר לקבוע שדרכי התנהגות ודפוסי צרכנות של כל אחד מאתנו הם גורם עיקרי בנזקים סביבתיים, סימן קריאה, אפילו לא נקודה.
כרמית לובנוב: ברור לכולם שלהחלטות של נשים וגברים יש השפעה שונה על הסביבה.
כרמית לובנוב: נשים וגברים מגיבים באופן שונה למדיניות שמציבה גם את הדאגה, גם את האיומים, לא בלי סיבה אמיתית לכך.
כרמית לובנוב: וגם אחד הדברים שעדיין צריך לבדוק את אותה - - -
עאידה תומא סלימאן: כרמית, סליחה, אני יודעת שאת עוברת מהר אבל כשאת אומרת משפט כזה יכול להיות שהוא מובן לך כמובן מאליו, לא לכולם.
עאידה תומא סלימאן: נשים וגברים מגיבים באופן שונה – את יכולה לתת דוגמה למשל.
כרמית לובנוב: בהחלט.
כרמית לובנוב: אני כבר, אני אמשיך ואני אראה.
כרמית לובנוב: אין עדיין סקר מקיף מלא לגבי ישראל, יש סקר מבוסס מאוד לאורך שנים שבודקים אותו כל מספר שנים באיחוד האירופי, הוא נעשה לפחות באלף נשאלים בכל מדינה באיחוד האירופי, זה קרוב ל-30 מדינות, שבדק את עמדות הנשים והגברים בנושאים של מחזור, של צריכת מים, של אנרגיה, גם ברמה של משקי בית, גם ברמה התנהגותית, גם ברמה של צריכה של מוצרים מקומיים, העדפה של שימושי תחבורה.
כרמית לובנוב: הסקרים של האיחוד האירופי, ניתן למצוא את זה באתר האיחוד האירופי, הם מצביעים באופן מובהק על הבדלים בגישות בהתנהגות בין נשים וגברים כאשר נשים בדרך כלל היו קשובות יותר לשינוי התנהגויות וגם לאימוץ גישה ידידותית לסביבה.
כרמית לובנוב: והדבר הנוסף שהוא רלוונטי לדיון שלנו היום – נמצא שנשים מעורבות יותר בפעילות למען הסביבה כאשר זו נעשית בהתנדבות לעומת גברים שמעורבים יותר כשזה מדובר בפעילות בתשלום.
עאידה תומא סלימאן: זה תקף כמעט לכל תחומי הפעילות.
עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל נשים מתנדבות יותר מאשר גברים.
כרמית לובנוב: וכאן אפשר לראות מבחינת אימוץ של גישות סביבה – נשים וגברים הנוקטים בפעולה אישית אפשר לראות שההבדלים בחלקם משמעותיים – הפרדת פסולת לצורך - - - מדובר בפעולה אישית, באחריות האישית של כל אחד מאיתנו, הפרספקטיבה המגדרית.
כרמית לובנוב: הציונים הם באחוזים, נשים לעומת גברים.
כרמית לובנוב: בנושא של מחזור 81% נשים לעומת 76% של גברים.
כרמית לובנוב: צריכת אנרגיה בבית – הבדלים משמעותיים.
כרמית לובנוב: הפחתת צריכת מים, הפחתה של שימוש במוצרים חד פעמיים.
כרמית לובנוב: כמעט בכל הפרמטרים יש הבדלים לטובת הנשים מבחינת הכלה וגישה ואימוץ גישות ידידותיות לסביבה.
כרמית לובנוב: הפרמטר היחיד שאני מצאתי שיש הבדל לטובת הגברים הוא באימוץ של טכנולוגיות, של רכבים ידידותיים לסביבה, שם הגברים - - -
עאידה תומא סלימאן: הסקר הזה נעשה במדינות האיחוד האירופי שאין מה להגיד, לצערי הרב, אנחנו לא באותה מידה חלוקת התפקידים היא שונה.
עאידה תומא סלימאן: באיחוד האירופי ברוב המדינות הם חברה, בוא נגיד, מבחינת חלוקת התפקידים היא שוויונית.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אנחנו הולכים לחברה כמו החברה בישראל שבה כל העניין של משק הבית ושל צריכת חשמל ושל צריכת מים והצרכנות, הקניות, מי עושה את הקניות, אני חושבת שיכול להיות שהתוצאה לא תהיה ממש זהה.
כרמית לובנוב: אנחנו מאוד נשמח אם מהישיבה הזאת אחד הדברים שייצא עבודה של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת של סקר עמדות הציבור ומחקר בישראל לגבי אימוץ גישות סביבתיות מכוון שזה כלי עבודה שיכול להוביל לבסס תכנית פעילות בנושא.
עאידה תומא סלימאן: המשרד, אין לו - - -
כרמית לובנוב: הבדלים מגדריים, אנחנו לא יודעים על סקר כזה.
כרמית לובנוב: לנו יש הרבה מאוד נתונים סוציו אקונומיים לפי פילוח של עשירונים אבל לא לפי פילוח מגדרי וזה מאוד מאוד נדרש.
כרמית לובנוב: עוד דוגמה מתוך דוח מאוד עדכני של האו"ם בנושא נשים וסביבה – היבטים שונים.
כרמית לובנוב: אז למה חשוב להעלות את ההיבט המגדרי, כיוונים שונים של זה.
כרמית לובנוב: נשים הן בעלות סיכון גבוה יותר מאשר גברים לפתח השפעות בריאותיות שליליות בשל חשיפה לעשן ודלקים ממקור מוצק, פחם ואחרים, כולל מחלות ריאה וסרטן ריאות.
כרמית לובנוב: זה ציטוט מדוח האו"ם שציטט את דוח ארגון הבריאות העולמי.
כרמית לובנוב: רק 20% מכוח העבודה בתחום האנרגיה בעולם הוא של נשים, רק 4% בעולם מהנשים ממלאות תפקידים בכירים בתעשיית האנרגיה העולמית.
כרמית לובנוב: הנתונים האלו לעומת הממצא שנשים כיזמיות יכולות להציג יותר מכפול מהיכולת העסקית ובהצלחה בהשוואה לגברים.
כרמית לובנוב: כך על פי נתוני האו"ם.
כרמית לובנוב: בכל זה אנחנו מכוונים, זה השקף האחרון שזה למעשה מבחינתנו עילת הדיון, אנחנו חושבים שהנושא הזה של פיתוח מקורות תעסוקה לנשים במסגרת יוזמות סביבה צריך להיות מעוגן בתכנית ממשלתית בנושא, אולי בהחלטת ממשלה בנושא הזה, אתם אלו שיכולים להציע איך.
כרמית לובנוב: אנחנו חושבים שנכון לפתח תכנית ארצית לפיתוח מקורות תעסוקה לנשים כשהדגש מבחינתנו הוא יישובים ערבים ויישובי הפריפריה.
כרמית לובנוב: ועל התכנית יש כאן סט של עקרונות שאנחנו חושבים שנכון לכלול התייחסות לנקודות האלו.
כרמית לובנוב: קודם כל יש גם החלטת ממשלה בנושא לכלול מה שנקרא ג'נדר מיינסטרימינג, קידום שילוב של ראיה מגדרית בתכנון מדיניות גם של אנרגיה, גם סביבה, גם אקלים, על ידי הגדלת השתתפות הנשים בגיבוש המדיניות.
כרמית לובנוב: אנחנו חושבים שנכון כשיש ערכי יעד של הממשלה בתחומים - - -
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת שבעניין נזקי או - - - הייתה צריכה להיות תכנית ממשלתית בנושא ה- - - אני זוכרת לפני שנתיים שקיימנו דיון והתברר שאף אחד לא עשה כלום עם התכנית הזו והתכנית לא קיימת.
כרמית לובנוב: לא קיימת ואנחנו נשמח שגם יהיה המשך לזה מכוון שבאיחוד האירופי יש תכנית, התכנית הלאומית בכל מדינה בנושא של תכנית אקלים כוללת התייחסות מגדרית בגלל ההבדלים בעיקר במדינות מזרח אירופה - - -
עמיר פרץ: אבל למה הכלל של עדיפות לנשים לא חל גם כאן?
עמיר פרץ: - - - כללים מיוחדים.
עמיר פרץ: למה את צריכה כללים מיוחדים לעבודה בתחומי הסביבה מאשר באופן כללי המגמה לשלב נשים במגזר הציבורי בכלל.
כרמית לובנוב: צריך העדפה, צריך לתעדף את הנושא הזה.
עמיר פרץ: כן, אבל למה את צריכה כללים ספציפיים לתחומים האלה?
כרמית לובנוב: כללים ספציפיים לא אבל תכנית ייעודית מכוון שהתכניות ה- - - הן - - -
עמיר פרץ: אלה מקצועות שאת רואה בהם יתרון לנשים?
כרמית לובנוב: אני יכולה לתת לך דוגמה.
כרמית לובנוב: אירחנו את עאידה בסוף חודש מרץ במפגש נהדר עם קבוצות נשים בגליל ביישוב באנה, עם הרשות המקומית ועם קבוצת נשים שחברו יחד לקדם נושאי סביבה.
כרמית לובנוב: אחד הדברים שכמעט ואין שם שירותי מחזור לדוגמה והן מוכנות לעסוק, הן עוסקות בהתנדבות בפעילות סביבה, אז במקום שהרשות המקומית שהיא ברת החוזה מול תאגיד המחזור, שאת הכספים, והיה שם ראש המועצה המקומית, הוא אמר שהוא מוכן, יועברו לטובת הנשים כחלק ממיזם תעסוקתי בקהילה לדוגמה.
כרמית לובנוב: ישבה שם בקהל אישה שעוסקת בהכנסת חומרי קוסמטיקה טבעית מידע שהיא רכשה מדורות, מאמא וסבתא שזה ידע מקומי גם בחברה הערבית, גם בחברות מסורתיות אחרות, מה שנקרא משתמשים בפסולת אורגנית שאפילו לא מפונה כייעודה כפסולת אורגנית.
כרמית לובנוב: נכון לקדם את זה, לבד הן לא יעשו, גם לא עם הרשות.
כרמית לובנוב: צריך תכנית ארצית, זה צריך להיות מגובה בתקציב ממשלתי ובעיקר בעדיפות לנושא הזה.
כרמית לובנוב: זאת המטרה של המתווה הזה.
עמיר פרץ: זה בסדר גמור, אני מאוד בעד, אני שמח שנתת את הדוגמאות האלה כדי לאפיין את - - - כי אני אומר שצריך להקצות משאבים לקידום יזמות נשים בכל התחומים, בלי להתחיל - - - אבל זה שאת מגדירה דברים ספציפיים כמו הדוגמאות האלה שנתת זה מאוד חשוב.
כרמית לובנוב: צריך לדעת שכשמדברים על דברים כלליים ומקדמים את החוליות החזקות בדרך כלל וחוליות חלשות צריך לתת להן את תשומת הלב.
כרמית לובנוב: אחד הדברים שמצאנו לנכון, ושוב, מתוך ניסיון כי אנחנו באמת הפעילות שלנו גם המחקרית היא מוכוונת מדיניות.
כרמית לובנוב: ויש היום דבר מאוד מבורך בממשלה שבודקים את יעדי המדיניות.
כרמית לובנוב: אז כאן אנחנו מציעים פיתוח מדדים ליעדי מדיניות - - - אז אחד הדברים שאנחנו יודעים שגם הממשלה בישראל אימצה יעדי מדיניות כבדיקה עצמית ותהליכי הערכה ובקרה שלהם באמת עמידה ביעדי המדיניות.
כרמית לובנוב: וכאן אנחנו חושבים שצריך להוסיף מדדים, לפתח מדדים ואנחנו מוכנים לקחת חלק בזה.
כרמית לובנוב: כשיעדי המדיניות בתחום של אנרגיה, של אקלים, של סביבה צריכים להיות משולבים עם יעדים אחרים בתחומים של חינוך, של רווחה, של כלכלה ובריאות.
כרמית לובנוב: כי זה לא רק ערך סביבתי לעמוד ביעדי מחזור או ביעדי פסולת אורגנית מסוימת אלא באמת איך משלבים את זה עם יעדי מדיניות של העדפת נשים בכלכלה שיש להם היבטים של בריאות, רווחה מקומית וכדומה.
כרמית לובנוב: וכמו שכבר אמרתי בעקבות השאלה מחבר הכנסת עמיר פרץ אנחנו חושבים שצריך לבסס תכנית מותאמת לתרבות האוכלוסייה המקומית.
כרמית לובנוב: ותרבות במובן הזה זה יהיה, ויש הרבה מאוד ידע מקומי שאנחנו נתקלים בו, ידע מקומי, ידע מסורתי שיש לו ערך כלכלי רב כמו מחזור של תוצרים.
כרמית לובנוב: אם יש כאן נציג של משרד החקלאות אנחנו נשמח לשמוע את העמדה שלו בנושא.
כרמית לובנוב: כמו קוסמטיקה טבעית וסבון וכו'.
עמיר פרץ: שזה קורסים ספציפיים שהמשרדים מארגנים, משרדי הממשלה, הכשרה לתחומים האלה שהם יכולים לחזור ליישובים שלהם ולהקים את זה?
עמיר פרץ: מה המחשבה העסקית איך מנהלים עסק.
עמיר פרץ: כי לא חוכמה לייצר קוסמטיקה טובה ואחר כך לפשוט את הרגל.
עמיר פרץ: וגם הכשרה בתחומים הספציפיים של המוצר עצמו.
כרמית לובנוב: אני מסכימה מאוד וזה בדיוק חלק מהתכנית שצריך לפעול להסרת מחסומים, להבטיח גישה למקורות מימון, ובגלל זה המקום כאן הוא הנכון, זה חייב להיות בגיבוי של החלטת ממשלה, של הוועדה למעמד האישה אולי בשילוב ועדות נוספות - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל כרמית לפעמים את לא צריכה ללכת על החלטה ברמה כל כך גבוהה כדי לקדם דברים כי זה לוקח זמן עד שהממשלה מבינה את החשיבות ומקבלת החלטה.
עאידה תומא סלימאן: אבל למשל יש מרכזי ריאן שאמונים על העניין של הכשרת נשים ושילובן בשוק העבודה.
עאידה תומא סלימאן: האם למשל היה ניסיון לגשש אותם או אם ידוע אם הם עושים איזשהו קורסים בכיוון הזה.
כרמית לובנוב: מרכזי ריאן הם ברי חוזה מול משרד העבודה?
כרמית לובנוב: ממה שאנחנו יודעים אין שום הכשרה מקצועית בתחום של מקצועות סביבתיים לנשים.
כרמית לובנוב: יש הרבה מאוד הכשרה מקצועית בתחומים אחרים.
כרמית לובנוב: יושבת כאן בחורה צעירה, נציגה של משרד העבודה, היא תוכל אולי להוסיף יותר ממני.
עאידה תומא סלימאן: אז תיכף נפנה אליה ונשמע מה יש להם להציע.
כרמית לובנוב: ככל שאנחנו יודעים וניסינו לבדוק אין.
כרמית לובנוב: אבל הבנו שהתגובה תהיה חיובית באמת אם להתחיל לקדם - - -
עאידה תומא סלימאן: מה הדוגמה למקצועות סביבתיים ואני שואלת כי אני בעצמי לא יודעת איזה גוונים של מקצועות נמצאים תחת המטריה הזאת שנקראת מקצועות סביבתיים.
כרמית לובנוב: קוסמטיקה טבעית מבוססת על פסולת אורגנית היא מקצוע סביבתי לכל דבר ועניין - - -
עאידה תומא סלימאן: וחוץ מזה?
עאידה תומא סלימאן: אם מדברים על נשים יכולים לדבר רק על קוסמטיקה.
עאידה תומא סלימאן: איזה עוד מקצועות שנשים יכולות לרכוש בעניין הסביבתי?
חולוד אלאנדרה עזאם: מקצועות כמו מורות למדעים, מקצועות כמו גיאוגרפיה, בוגר כל תואר בגיאוגרפיה אפשרי, מהנדס בתחום המים, בתחום הסביבה, אלה אנשים שיכולים לעסוק בתחום סביבה.
חולוד אלאנדרה עזאם: יש הרבה גם שבאים עם אוריינטציה סביבתית ואז לומדים תחומים רב תחומיים ויכולים לקחת קורסים בתחום סביבה.
חולוד אלאנדרה עזאם: אבל בעיקר האנשים שמתעסקים בזה - - -
עמיר פרץ: לא, נשים, אנחנו רוצים לדעת מקצועות נשיים.
מוסי רז: כל המקצועות.
עמיר פרץ: לא, בסדר, אבל להיות מהנדסת היא לא צריכה לשאול לא אותי ולא אותך - - -
כרמית לובנוב: לא, אנחנו דווקא היינו רוצים ש- - - לא להישאר בנישה הארצית.
עמיר פרץ: אתה צריך לאפיין, אתה יודע, בכל זאת - - -
כרמית לובנוב: מתכננים סביבתיים.
קריאה: יועצות סביבתיות.
כרמית לובנוב: מתכננים קהילתיים.
עמיר פרץ: למשל גברתי, אם הייתי נניח סתם מנסה לחשוב על איפה הבעיות הייחודיות ואיפה הפתרונות הייחודיים.
עמיר פרץ: למשל העובדה שנשים במגזר - - -
עאידה תומא סלימאן: נשים ערביות.
עמיר פרץ: לא, לא ערביות, יכולות להיות גם במגזרים חרדים, שלא יוצאות משטח, שמעדיפות להיות בשטח היישוב שלהן, שלא יכולות לנסוע להיות מהנדסת שעתיים בתל אביב, היא לא תלך מסיבות כאלה ואחרות.
עמיר פרץ: מי שהולכת הולכת, זה בסדר גמור אנחנו בעד.
עמיר פרץ: אז השאלה אם יש מקצועות מסוימים שניתן לפתח כמו שנתת דוגמאות ביישוב כזה וביישוב אחר שהיוזמה תהיה שלנו, לא לחכות ליוזמות של העירייה או של מישהו אחר.
כרמית לובנוב: היוזמה תהיה שלנו, מה, של הכנסת?
עמיר פרץ: של המדינה.
עמיר פרץ: הכנסת היא לא יוזמת, הכנסת היא מחוקקת.
עמיר פרץ: אנחנו יכולים רק לחוקק.
כרמית לובנוב: אנחנו חושבים שמתווה כזה לתכנית ארצית צריכה לכלול באמת גם רשימה של נושאים אפשריים אבל זה צריך להיעשות על פי מיפוי של צרכים בשטח.
כרמית לובנוב: אחד הדברים שאני יכולה להגיד עכשיו הוא לא רק מקצועות נשיים כי אנחנו היינו רוצים להוציא אותן מהנישה הזאת – תכנון תחבורה ציבורית, תכנון סביבתי בכלל, תכנון עירוני, אומנות שקשורה בהצללה של שטח, יש הרבה מאוד דברים, אפילו מטבח ביתי, מוצרים שמתבססים על דברים - - -
עמיר פרץ: עאידה עכשיו עלולה לקבל קריזה.
עמיר פרץ: מטבח לנשים - - -
כרמית לובנוב: במובן האקולוגי ממקום של - - - אנחנו באמת רוצים לפרוץ גם הנישה הנשית שלא קוסמטיקה, לא מטבח, אבל מטבח בישראל הוא בעיקר לדעתי מטבח תעשייתי הוא בנישה של גברים מבחינה מגדרית.
כרמית לובנוב: אבל יש הרבה מאוד אפשרויות.
כרמית לובנוב: צריך למפות את הדברים האלו כחלק מתכנית שמגבשים אותה, צריך באמת לראות.
כרמית לובנוב: ובכל יישוב זה יכול להיות נושא.
כרמית לובנוב: בנושא של תכנון סביבתי מאוד חסרה ההבעה הנשית, המגדרית, הצרכים של נשים, של משפחה בכלל.
כרמית לובנוב: זה בדרך כלל תכנון סביבתי ביישובים נעשה על ידי משרדים גדולים שפחות מחוברים לשטח.
כרמית לובנוב: יש הרבה מאוד עבודה קהילתית, היא דיברה על הוראה.
כרמית לובנוב: אבל לא רק נושאים פורמאליים.
כרמית לובנוב: כל מה שקשור בהכשרה של ידע, מעורבות - - -
עאידה תומא סלימאן: את מזכירה לי את הסיור שקיימתי ב- - - אחד היעדים שדיברו עליהם זה הפעלת באר המים שקיימת בכפר.
עאידה תומא סלימאן: קבוצת הנשים עצמן - - -
כרמית לובנוב: יש שם אישה שעוסקת בחקלאות שיש לה עדר שהיא נהגה לקחת לבאר עתיקה והבאר הפכה להיות אתר מזבלה באישור של הרשויות.
כרמית לובנוב: באר עתיקה עם מים זכים, בהחלט כן, נכון.
כרמית לובנוב: בגלל זה אני אומרת - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, זה אחד הדברים שהן דיברו עליהן, הנשים עצמן, כאילו לחזור להפעיל ולנקות את האזור שם ולהפעיל את הבאר.
כרמית לובנוב: וזה יכול להיות אפילו מוקד תיירותי.
כרמית לובנוב: יכול להיות.
כרמית לובנוב: בגלל זה אני אומרת רשימת נושאים - - -
עמיר פרץ: אבל זה פותר לך בעיות ספציפיות, זה לא - - - תנסי לחפור באר בכל כפר כדי לייצר עבודה – לא.
עמיר פרץ: אז יש פה מקרה ספציפי, אוקיי - - -
מוסי רז: תחפור - - - יהיה לך - - -
עמיר פרץ: אבל נניח לפתח מקצוע של מדריכות - - -
כרמית לובנוב: אנחנו חושבים שזה נכון.
עמיר פרץ: אני חושב נניח שנשים יכולות להעביר מסר לילדים על הפרדת פסולת, על טיפול בפסולת וכו' וכו'.
עמיר פרץ: אנחנו בונים על הילדים, אנחנו רוצים שהילדים יעבירו את המסר - - -
כרמית לובנוב: הדוגמה שאמרת, מדריכות, בגלל הקשר שלהן באמת המובנה בתוך המשפחה, בתוך הקהילה, התפקיד המרכזי של נשים ואי אפשר להתעלם מזה, בכל הקשרים הרלוונטיים לסביבה, נושא של בריאות המשפחה, נושא של צרכנות לאישה יש חלק מאוד מאוד מרכזי.
כרמית לובנוב: ונכון, ושוב, מקצועות ספציפיים צריך לעשות מיפוי של אזורים, של מקומות, זה קשור קשר הדוק לניידות, להתניידות, ליכולת.
כרמית לובנוב: אנחנו יודעים שיישובים ערבים הרבה פחות נגישים עם נגישות לתחבורה ציבורית ובגלל זה זאת גם עוד סיבה שנכון לפתח במקום חוץ מאשר שצריך לפתח גם תחבורה ציבורית.
כרמית לובנוב: כל מה שקשור בתכנון – תכנון עירוני, תכנון קהילתי, זה מקצועות שנכון לקדם אותם.
עמיר פרץ: בסדר, אבל תכנון עירוני את צריכה לשלוח אותם לאקדמיה.
כרמית לובנוב: אתה יכול לעודד אותם.
עמיר פרץ: בסדר גמור, זה צריך לעודד בכל מקרה.
עמיר פרץ: לעודד נשים למקצועות אקדמיים ו- - - זה בסדר גמור בכל התחומים.
כרמית לובנוב: מקצועות שהם יכולים לבוא ולתרום חזרה לקהילה.
עמיר פרץ: מצוין, בסדר גמור.
כרמית לובנוב: שזה בדיוק כמו שחבר הכנסת עמיר פרץ אמר, זו בדיוק השורה התחתונה שלנו, להכשיר נשים להדרכה בתחום אנרגיה, סביבה ברמת ניהול משק בית, קהילה, רשות מקומית כחלק מהעצמה אישית וחלק מפיתוח מה שאנחנו קוראים חוסן כלכלי בקהילה.
עמיר פרץ: עוד יחשבו שתיאמנו בינינו את המצגת.
עאידה תומא סלימאן: חולוד עזאם מהחברה להגנת הטבע.
עאידה תומא סלימאן: תיכף נבקש גם מנציגות המשרדים להתייחס.
עמיר פרץ: אם אני יכול להגיד שני משפטים לפני שאני - - -
עאידה תומא סלימאן: לפני חולוד?
עמיר פרץ: כן, כי לצערי אני נאלץ לעזוב.
עמיר פרץ: אני באתי במיוחד גם כדי להביע את ההזדהות שלי עם המאבק הכולל, תעסוקת נשים לשילובן בתפקידים הבכירים ביותר ושילובן בכל המקצועות בלי ליצור חסמים.
עמיר פרץ: חסמים שאישה תחליט איפה היא לא רוצה לפעול כמו שגבר מחליט איפה הוא לא רוצה לפעול.
עמיר פרץ: חברה לא יכולה ליצור חסמים מובנים ואנחנו צריכים להמשיך לנהל מעקב והיושבת ראש עושה את זה בצורה יוצאת מן הכלל, היא עושה מעקב בלי חשבון כמו שאומרים.
עמיר פרץ: היא צריכה עכשיו לעשות לנו פעם בחודש דיון מעקב בלי חשבון ואז אנחנו נעמיד את הדברים על מקומם.
עמיר פרץ: אני גם מאוד רואה בעניין של סביבה פריצת דרך מכל ההיבטים, שאפשר בהחלט לייצר הרבה מאוד נושאים חדשים, גם בתחום חיסכון באנרגיה, גם בתחום חיסכון במים, גם בתחום טיפול כללי וסביבה, חינוך וסביבה, הדרכה לסביבה.
עמיר פרץ: וכמובן יזמות בתחומים שונים.
עמיר פרץ: אני כיהנתי אומנם תקופה קצרה כשר להגנת הסביבה אבל זה היה מספיק כדי להתחבר לנושא באופן כל כך עמוק ורגשי אפילו.
עמיר פרץ: ואני הייתי זה שבאו אליו בטענות על תכנית סביבה שווה שכולם מכירים אותה, שלצערי בוטלה בשלב מסוים אחרי שעזבתי, אבל היא בעיקר הקצתה, בוטלה בחלקה הגדול בעיקר בתחומי החינוך לצערי הרב, אבל היא הייתה מראש מובנית לתת עדיפות מתקנת למגזרים באופן דרמטי לא במינונים קטנים אלא בהעדפה של מאות אחוזים להעברת המשאבים.
עמיר פרץ: ויש הרבה מאוד תוצאות.
עמיר פרץ: אני לא יודע כמה שומעים על התוצאות, עשינו פרויקטים מיוחדים, אולי גברתי אם את מכירה את הפרויקט שעשינו בכפר שנקרא אום בטין בנגב, שם גם הקמנו מן מתקנים מיוחדים שהופכים אשפה אורגנית לגז שמשמש את המשפחות עצמן.
עמיר פרץ: והתחלתי בשיווק למשפחות, לא הספקתי לשווק לכולם אז אני לא יודע מה עשו בהמשך אבל המטרה הייתה שכל משפחה תקבל מתקן כזה.
עמיר פרץ: וזה חסך להם כמעט 500 שקלים בחודש לכל משפחה.
עמיר פרץ: וכמובן שמחתי להכריז ביום של חניכת הפרויקט שאני האדם הראשון בעולם ששתה קפה בדואי שיוצר מזבל.
עמיר פרץ: זה היה מאוד טעים.
עמיר פרץ: בושל על גז ש- - - על זבל.
עמיר פרץ: אבל בסך הכל אני חושב שנושא הסביבה זה נושא עצום שאפשר למצוא בו הרבה דברים ייחודיים.
עמיר פרץ: אני מציע באמת לנסות לפתח מקצועות כמו מדריך סביבה, מדריכת סביבה.
עמיר פרץ: אם מפתחים מקצוע ונותנים לו גם את המעמד הראוי לו וגם נותנים לו שווי כסף ולא הופכים כל דבר בהתנדבות.
עמיר פרץ: סביבה נשמע התנדבות.
עמיר פרץ: אתה אומר, אני בסביבה, אומרים, אה, אתה מתנדב.
עמיר פרץ: לא, סליחה, סביבה מייצרת תעסוקה, סביבה מייצרת חיסכון באמצעים, סביבה מייצרת מנופים כלכליים מאוד חשובים.
עמיר פרץ: אין שום סיבה שכל התחום הזה יוגדר כאילו תחום שרובו אנשים מגיעים כי הם מאמינים, שזה דת מבחינתם.
עמיר פרץ: זה כבר לא דת, זה כבר צורך בסיסי לחיים, זה כבר לא עניין של רק אנשים שהם שבויים בנושא, זה צורך בסיסי כמעט לכל אדם, לכל אזרח.
עמיר פרץ: ולכן אני מאוד מקווה, גברתי, באמת, שהנושא הזה יקבל העדפה ואנחנו נעשה כמיטב יכולתנו לפי ההוראות שלך כמובן.
עאידה תומא סלימאן: את האמת זה עניין אותי מאוד היוזמה שדיברת עליה כשעשית כשהיית שר הסביבה בעניין של אום בטין.
עמיר פרץ: אני אגיד לך עוד משפט.