GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: ואני מדברת על בחירה של כתבי עת, איפה נשים מפרסמות ואיך הם מדורגים, ואני מדברת על התנאי הזה של לנסוע ובאמת לרכוש את אותה השכלה במוסדות בחו"ל שזה תנאי שבמסלולים רבים הוא מחייב ומאוד מאוד לא פשוט ומאוד מורכב לכולם, אבל לנשים יותר.
עליזה לביא: ואני מדברת גם על הוועדות.
עליזה לביא: על ועדות שעדיין בהרבה מהמקומות לא יושבות נשים בוועדות שמקדמות, ויש לכך הרבה מאוד השלכות והרבה מאוד משמעויות.
עליזה לביא: והדוח הזה של הממ"מ שהוגש לוועדה, אני מניחה שגם אותו אנחנו נשמע כאן מהממ"מ, אבל באמת הדוח הזה נותן לנו נתונים שמלמדים על הפער הזה שמצד אחד יש גידול ועלייה במספר הסטודנטים בתארים המתקדמים אבל מצד שני בעולם התעסוקה באקדמיה בתפקידים הבכירים שלו הפירמידה עדיין לא השתנתה.
עליזה לביא: למעשה היא מקובעת ואנחנו רואים שבתפקידים של בטן הפירמידה יש יותר נשים.
עליזה לביא: ככל שאנחנו הולכים ומתקדמים, אנחנו מכירים את המציאות שבה המקום הזה נמצא הרבה יותר גבוה.
עליזה לביא: גם כאן יש פילוח, אני לא אקח את העבודה לנציגת הממ"מ שתתן לנו את זה בצורה יותר מלומדת, אבל גם כאן יש פילוח בין המקצועות השונים.
עליזה לביא: יש לנו מקצועות שעברו פמיניזציה מוחלטת, ואנחנו גם על זה צריכות וצריכים לדבר, מה המשמעות של פמיניזציה, מה ההשלכות לגבי עולם התעסוקה והמיצוב בתוך האקדמיה.
עליזה לביא: וגם כמובן איך ממשיכים לעודד יותר נשים.
עליזה לביא: יש היום כמה וכמה פעולות בנושא הזה של קידום נשים למדע, למקצועות ההנדסה, מחשבים, לא מספיק.
עליזה לביא: לא מספיק גם בתוך המקום הזה של מערכת החינוך שמתכתבת עם העולם האקדמי וגם בתוך העולם האקדמי עצמו.
עליזה לביא: אני רוצה לברך אותך גברתי על ההיענות של הוועדה לקיים את הדיון הזה ובאמת לראות איך מתקדמים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה נושא חשוב, זה נושא שאני התחייבתי מתחילת הקדנציה הזו, כלומר מאז שנעשיתי יושבת ראש, לקיים בכל שנה את הדיון הזה ואני שמחה לראות כל שנה שאנחנו מביאות עוד ועוד בשורות טובות גם בגלל העשייה המבורכת של הסגל והנשים המחויבות בתוך הסגל האקדמי וגם של אגודת או התאחדות הסטודנטים ואגודות הסטודנטים באוניברסיטאות.
עאידה תומא סלימאן: ואני חושבת שהיום גם אפילו הממ"מ ביוזמתם לפני שאפילו ביקשתי הם עדכנו את הדוח כי הם יודעים שזה נושא קרוב ללבנו בוועדה ואנחנו עוקבות אחריו, אני עוקבת גם כן.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת למיכל לרר ועידו ממרכז המחקר והמידע להגיש לנו את המצגת.
מיכל לרר: בוקר טוב - - -
עאידה תומא סלימאן: הנה הם מפעילים את המיקרופון
נחמן שי: למזלך הדיון שקט עד עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: אם היית אתמול לא היו שומעים אותך בכלל.
עליזה לביא: בואו לא נדבר על אתמול.
עליזה לביא: כבוד לא היה לאף אחד אתמול.
עאידה תומא סלימאן: מי שרצה להתבזות, התבזה, מה אני אגיד.
מיכל לרר: בוקר טוב, לקראת הדיון היום ריכזנו נתונים שמשקפים את מצב ייצוג הנשים באקדמיה, כשהתייחסנו לשני פנים, אחד זה לייצוג של נשים בשלב הסטודנטיאלי, לאורך התארים ראשון, שני ושלישי.
מיכל לרר: ולאחר מכן גם לייצוג שלהן בקרב הסגל האקדמי הבכיר שלחלק הזה עידו עוד מעט ירחיב.
מיכל לרר: אני אגיד רק שההצגה שלנו וגם המסמך שמופיע באתר הוא מסמך שמרכז נתונים.
מיכל לרר: לא נכנסנו להסברים שמסבירים את הפערים שנובעים מהנתונים בין נשים וגברים, לא נכנסנו לצעדי מדיניות שאולי נמצאים על הפרק, אני מניחה שהדברים האלה יעלו במהלך הדיון.
מיכל לרר: הנתונים לקוחים מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ומהמועצה להשכלה גבוהה.
מיכל לרר: אז אם נתייחס לשנת הלימודים האחרונה, בשנת תשע"ז 2016-2017, למדו בישראל 312,700 סטודנטים, מתוכם 59% היו נשים.
מיכל לרר: הרוב הנשי הזה נשמר לאורך כל התארים, לאורך כל סוגי מוסדות הלימוד ולאורך כל קבוצות האוכלוסייה.
מיכל לרר: כלומר, תואר ראשון, תואר שני, תואר שלישי, אנחנו רואים רוב לנשים גם בסוגי המוסדות באוניברסיטאות, במכללות האקדמיות ובמיוחד במכללות האקדמיות לחינוך נשמר הרוב הזה.
יוסף ג'בארין: אמרת שזה נכון לגבי כלל מגזרי האוכלוסייה - - - בקרב האוכלוסייה הערבית, מה עוד בדקתם?
יוסף ג'בארין: חוץ מערבים יהודים בדקתם אותו?
מיכל לרר: כן.
מיכל לרר: ערבים, יהודים, יוצאי אתיופיה ודרוזים, בקרב כל הקבוצות יש רוב לנשים.
מיכל לרר: הגרף הזה כבר מתחיל להסביר שונות יותר משמעותית שמתגלה בין גברים לנשים וזה מתייחס לתחומי הלימוד שנבחרים על ידי נשים.
מיכל לרר: אז כפי שניתן לראות תחומי הלימוד שבהם שיעור הנשים הוא גבוה הוא במיוחד במקצועות החינוך והכשרה להוראה ובמקצועות עזר רפואיים.
מיכל לרר: הייצוג הנמוך יותר מתקיים בקרב מקצועות יותר ריאליים או מדעיים: פיסיקה, מתמטיקה, מדעי המחשב והנדסה.
מיכל לרר: יש עוד תחומי לימוד באמצע שלא נכנסנו אליהם כי הגרף הזה באמת נועד להציג את הקצוות של הייצוג הגבוה והייצוג הנמוך.
מיכל לרר: וכפי שניתן לראות הפערים בין התארים לאורך כל תחומי הלימוד האלה הם באמת זניחים.
מיכל לרר: כלומר יש ייצוג נשי גבוה במקצועות החינוך ומקצועות עזר רפואיים וייצוג נמוך בפיסיקה, מתמטיקה, מדעי המחשב והנדסה.
מיכל לרר: במכללות התמונה בתואר ראשון היא דיי דומה, בתואר שני אפילו רואים פערים עוד יותר גדולים.
מיכל לרר: ואם תרצו להיכנס לפירוט זה מופיע במסמך.
מיכל לרר: הסתכלנו מה קורה במדינות ה-OECD וגם שם התמונה היא יחסית דומה.
מיכל לרר: נשים באופן כללי נוטות יותר לתחומים של חינוך ומקצועות עזר רפואיים ופחות לתחומים שהם יותר מדעיים כמו שמופיע פה בגרף.
מיכל לרר: אז ישראל אינה ייחודית לנושא הזה.
יוסף ג'בארין: מה לגבי הייצוג של 60%?
יוסף ג'בארין: זה ייחודי בישראל לגבי העולם?
קריאה: כן, זה גם דיי דומה - - -
עליזה לביא: דיי דומה כי העלייה היא - - - בישראל קצת איחרנו, בארצות הברית רואים את זה יותר מוקדם, בישראל קצת איחרנו, אבל היום אנחנו מאוד דומים.
מיכל לרר: אז הספרות המקצועית נוהגת להסתכל על מקצועות הלימוד שבהם בוחרים הלומדים בתיכון כאיזשהו קשר לתחומי הלימוד שאחר כך ממשיכים בהם באקדמיה.
מיכל לרר: אנחנו לא מצביעים פה על קשר סיבתי אבל כמובן שיש איזשהו קשר בין מקצועות שפונים אליהם בתיכון לבין איך שממשיכים אחר כך בלימודי השכלה גבוהה.
עאידה תומא סלימאן: למשל אצל הבנות הערביות זה לא מתבטא בצורה כזו.
עאידה תומא סלימאן: אחוז הבנות הערביות שעוברות בגרויות ומקבלות ציונים גבוהים במדעי היא יותר גבוהה מהבנים אבל זה מתהפך באוניברסיטה, פתאום הבנים הולכים יותר למדעים.
עליזה לביא: אבל מה שקורה במגזר שזה רק במגזר הערבי, לצערי, לא ביהודי, זה שאצלכם יש הסללה.
עליזה לביא: בנות שרוצות ללכת ללימודים מדעיים כבר בכיתה י' הן בוחרות את התגבור שלהן.
עליזה לביא: יש הסללה בבתי ספר ערביים וכאן אנחנו רואים את הזינוק של בנות צעירות ערביות למסלולים הללו.
עליזה לביא: במגזר היהודי זה לא קיים.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שניסיתי להגיד שלצערי זה לא תמיד ממשיך באוניברסיטה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, יש פתאום פער בין אלה שמסיימות תיכון עם בגרויות מאוד גבוהות לבין אלה שנכנסות ל- - -
מיכל לרר: האמת שזה השקף הבא.
מיכל לרר: טוב אז כמו שניתן לראות כאן שיעור הבנים מקרב הנבחנים בבחינות הבגרות במקצועות מדעיים גבוה משיעור הבנות חוץ ממקצועות הביולוגיה והכימיה ששם רואים ששיעור הבנות עולה על שיעור הבנים.
מיכל לרר: כשהפערים המשמעותיים ביותר בין שני המינים הם בתחומי הפיסיקה ומדעי המחשב.
מיכל לרר: אנחנו רואים ששיעור הבנים שנבחן ברמת חמש יחידות לימוד הוא 15% לעומת 6% בקרב הבנות.
מיכל לרר: ולגבי מדעי המחש 13% בקרב הבנים ו-5% בקרב הבנות.
מיכל לרר: בקשר למתמטיקה אמנם שיעור הבנים גבוה משיעור הבנות, אבל בשנים האחרונות יכול להיות בגלל כל מיני צעדים של משרד החינוך רואים איזשהו שינוי במגמה הזאת ויותר בנות נבחנות בחמש יחידות מתמטיקה.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שזה גם משרד המדע כי יש להם את התכניות של המהנדסות לעתיד ודברים כאלה.
עליזה לביא: זה גם פיסיקה.
עליזה לביא: מתמטיקה-פיסיקה.
מיכל לרר: עכשיו בקשר - - - בשקף הבא אנחנו מדברים באמת על מה שנגעת בו.
מיכל לרר: כשמסתכלים עם מקצועות ה-STEM – זה מונח שמקובל בספרות המקצועות כדי לייצג את מקצועות המדעים, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה אז רואים שנשים שבוחרות בהם בלימודי השכלה גבוהה חלקן גם למדו אותם בתיכון, זה בדיוק הנושא שדיברנו עליו.
מיכל לרר: אז הגרף הזה מה שהוא עושה הוא מציג איזשהי הבחנה בין בנות שסיימו תיכון בבגרות רגילה לבין בנות שסיימו תיכון בבגרות עם חמש יחידות לימוד במתמטיקה ואנגלית.
מיכל לרר: החלק השמאלי מתייחס ליהודיות והחלק הימני מתייחס למוסלמיות - - -
עאידה תומא סלימאן: השאלה היא אם הסטטיסטיקה הזו מלימודים אקדמיים בארץ?
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, כי יש רבות שהן לומדות בחו"ל ואלה לא נכנסו לסטטיסטיקה שלכם.
עאידה תומא סלימאן: רבות ורבים.
מיכל לרר: נכון.
מיכל לרר: אז כפי שניתן לראות 7% מהיהודיות שסיימו תיכון בשנת 2007 והתחילו ללמוד באקדמיה תוך 10 שנים בחרו במקצועות ה-STEM בלימודי ההשכלה הגבוהה.
מיכל לרר: אבל כאשר בוחנים מתוך אותן בנות את אלה שגם עשו בגרות בחמש יחידות מתמטיקה ואנגלית רואים שהשיעור הזה עולה ל-32%.
מיכל לרר: לגבי מוסלמיות, באופן דומה, 3% מבין המוסלמיות שסיימו תיכון בשנת 2007 והתחילו ללמוד באקדמיה תוך 10 שנים בחרו במקצועות ה-STEM בלימודי השכלה גבוהה.
מיכל לרר: ורואים שאחר כך באמת זה עולה ל-21.5%.
מיכל לרר: עכשיו הסתכלנו על שיעור הנשים בקרב מקבלי התואר השלישי מאחר וזה איזשהו מאגר פוטנציאלי להתמודדות אחר כך על משרות באקדמיה.
מיכל לרר: ופה מה שאנחנו רואים זה בעצם שתחומי הלימוד שבהם נשים בוחרות זה כמו שראינו גם בתארים מוקדמים יותר שיש רוב לחינוך והכשרה ולמקצועות עזר רפואיים, שככל שמתקדמים למקצועות שהם יותר מדעיים שיעור הנשים יורד.
מיכל לרר: ותחומי הלימוד בהם שיעור הנשים בקרב מקבלי תואר שלישי נמוך משליש הם הנדסה, מתמטיקה ומדעי המחשב.
מיכל לרר: אני אעביר את המקל לעידו שירחיב על ייצוג נשים בקרב הסגל הבכיר באקדמיה.
עידו אבגר: תודה רבה.
עידו אבגר: הנתונים שאני מציג קיבלנו אותם מהמל"ג, הם מתייחסים, אני אבהיר, רק לסגל האקדמי הבכיר ללא מורים מן החוץ.
עליזה לביא: שם היינו רואים שהרוב זה מורות מן החוץ.
עידו אבגר: סביר להניח אבל אין לנו - - -
עליזה לביא: מה זה סביר להניח, אנחנו יודעים - - -
עידו אבגר: שוב, לא קיבלנו מהמל"ג מידע - - -
עליזה לביא: גם המל"ג לא סופר את עובדי הקבלן.
קריאה: הם לא מקיימים אצלם.
עליזה לביא: לא, בסדר, זה ממש ככה.
עידו אבגר: אלו הנתונים שיש בידינו - - -
קריאה: אבל יש נתונים של חברי הסגל הזוטר, למה לא קיבלתם אותם?
עידו אבגר: כאמור, אלה הנתונים - - -
עליזה לביא: ביקשתם ולא קיבלתם?
עידו אבגר: כן.
עידו אבגר: היה לנו - - -
עליזה לביא: גברתי אם אפשר לבקש את המידע הזה לוועדה.
עידו אבגר: אני אציין שהיה לנו זמן מוגבל להכין את המסמך וביקשנו את המל"ג את הנתונים שיש להם מעובדים, לא פנינו אליהם בבקשה לעיבוד נתונים וכו'.
עידו אבגר: אלה הנתונים שהיו להם מוכנים ואלה הנתונים שקיבלנו.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אנחנו נבקש את שאר המידע הדרוש.
נינה אוסטרז'קו: אפשר רק לציין כי פשוט השנה אנחנו עבדנו על הפורמט המורחב שהוא יהיה אחיד לכל המוסדות, גם המכללות וגם האוניברסיטאות.
נינה אוסטרז'קו: ושם ביקשנו את המידע על הסגל הזוטר, וגם ביקשנו את זה אחורה.
נינה אוסטרז'קו: אבל בגלל שזה בשלבי עיבוד והכל אז אנחנו נעביר את זה בהמשך, אבל כרגע - - -
עאידה תומא סלימאן: כמה זמן זה יקח לכם לעבד את כל המידע שקיבלתם?
עליזה פורמן רבינוביץ': ב-2017 משרד המדע והמל"ג יצאנו למהלך לאסוף נתונים כולל עובדי קבלן, כולל סגל זוטר וגם כולל מורים מן החוץ.
עאידה תומא סלימאן: יש שם פילוח מגדרי?
עליזה פורמן רבינוביץ': כן, הכל בפילוח מגדרי, לצערנו לא הצלחנו לאסוף משנים אחורה כי היה קשה למוסדות להביא את זה.
עליזה פורמן רבינוביץ': אז יש לנו עד 2017.
עליזה פורמן רבינוביץ': ואנחנו מקווים לפרסם את זה אני חושבת עד סוף השנה.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אז אני מבקשת שברגע שזה יהיה מוכן אצלכם להעביר לנו כדי להסתכל בזה.
נינה אוסטרז'קו: גם חשוב לציין שעשינו את המהלך הזה כדי להתחבר לארגון של - - - שתיכף עידו ידבר איתו כדי לראות איך אנחנו מול כל המדינות באירופה.
נינה אוסטרז'קו: ובגלל זה עבדנו על הפורמט הזה האחיד כדי להעביר להם כי היינו מופיעים רק בשתי הטבלאות - - -
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה שתציגו באמת בצורה מסודרת אבל בואו נסיים קודם עם הדוח ואז תגידו לנו מה אתם מתכננים לעשות.
עידו אבגר: הנתונים, אני רק אציין עוד, מתייחסים לאוניברסיטאות ולמכללות האקדמיות המתוקצבות, משמע ללא המכללות לחינוך שהן מתוקצבות על ידי משרד החינוך, והנתונים הם במונחי משרות מלאות, מה שאומר שכשאנחנו סופרים איש סגל אנחנו בעצם סופרים תקן של איש סגל במשרה מלאה גם אם הוא בפועל מאויש על ידי כמה אנשי סגל במשרה חלקית, הם יספרו כאיש אחד, כאדם אחד.
עאידה תומא סלימאן: ואז איך אתם עושים את הפילוח המגדרי?
עידו אבגר: זה פשוט נתונים של משרות מלאות.
עידו אבגר: משרות מלאות של נשים ומשרות מלאות של גברים.
עידו אבגר: שתי מרצות שמועסקות בחצי משרה נספרות כמרצה אחת.
קריאה: אבל למה הן מועסקות בחצי משרה?
עאידה תומא סלימאן: שנייה, את השאלות האלה תשאלו אחר כך.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נצטרך להבין קודם כל איך בכלל הסטטיסטיקה הזאת מובאת בפנינו ואחר כך נוכל לשאול את השאלות.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, כאשר באים ואומרים שזה התייחסות לחלוקת המשרות ולא למספר האנשים שמאיישים אותם.
עידו אבגר: בדיוק.
עאידה תומא סלימאן: כך שגם לא נדע או אולי בשקף אחר אתם תדברו על זה, כמה מהגברים מועסקים במשרה מלאה וכמה מהנשים מועסקות בחצאי משרות.
עידו אבגר: אין לנו נתונים על היקף העסקה, מל"ג אוסף את הנתונים שהוא העביר לנו במשרות מלאות, אלה הנתונים שיש בידיי.
עידו אבגר: שוב, יכול להיות שנציגי מל"ג ות"ת יוכלו להבהיר את הסוגיה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת מנציגי הות"ת – עלתה פה סוגיה, לרשום בפניכם, תענו אחר כך.
יוסף ג'בארין: רגע, אבל משרה מלאה זה אומר ממש מלאה?
יוסף ג'בארין: כי הרבה מהאקדמאים מועסקים לפעמים 90% או 85% - - -
עידו אבגר: אז נסכמים כל החלקיות משרה הזאת, נסכמת ואז מחולקת.
עליזה לביא: במוסדות שונים גם?
עליזה לביא: חצי פה שם, רבע שם?
עידו אבגר: אני מאמין שכן.
קריאה: רק משרה מלאה?
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שצורת איסוף המידע בצורה כזו לא תורמת לנו להבין את המצב אבל זה לא באשמתכם כמובן.
עידו אבגר: כפי שניתן לראות באוניברסיטאות נשים היו 32% מחברי הסגל בשנת תשע"ו ובמכללות המתוקצבות נשים היו 43% מחברי הסגל בשנת תשע"ה.
עידו אבגר: זו לא אותה שנה, אלה הנתונים הכי עדכניים שיש.
עליזה לביא: יש לך מידע מה קרה מדוח כרמי?
עליזה לביא: בעצם זה היה צומת מאוד משמעותי- - -
עידו אבגר: אני עוד רגע אציג מידע לאורך זמן.
עידו אבגר: מבחינת, שוב, נתונים ולא מבחינת יישום של המלצות של דוח כרמי אבל מבחינת נתונים אני עוד רגע אראה לאורך זמן.
עידו אבגר: לפני זה, כפי שאפשר לראות וכפי שחברת הכנסת לביא ציינה שיעור הנשים יורד ככל שעולה הדרגה.
עידו אבגר: בדרגת מרצה, בעצם הדרגה הזוטרה של הסגל הבכיר נשים מהוות רוב ולעומת זאת בדרגה הבחירה ביותר, פרופסור מן המנין, נשים הן רק 17% באוניברסיטאות ו-15% במכללות.
יוסף ג'בארין: הפער בין מרצה למרצה בכיר הוא כל כך גדול הוא מצריך התייחסות - - -
עליזה לביא: - - - אם את כבר - - - למרצה בכיר אז הדרך - - -
יוסף ג'בארין: זה מצריך בדיקה האם זה בגלל שהרבה מרצות הן חדשות או שזה יותר מדיי לוקח זמן.
עידו אבגר: אני אתייחס לזה בשקף האחרון, אין לי תשובה, אבל אני אתייחס לשאלות האלה.
עידו אבגר: כן, זה נכון, יש שם קפיצה גבוהה מאוד באמת בין מרצה למרצה בכיר.
עידו אבגר: אני אציין, נינה הזכירה את זה, אנחנו ניסינו להשיג נתונים בינלאומיים לצורך השוואה בין מדינות.
עידו אבגר: קשה, ההגדרות של הדרגות הן שונות מאוד בין מדינה למדינה.
עידו אבגר: הנתונים שקיימים של האיחוד האירופי וכוללים גם את ישראל הם לא מספיק טובים.
עידו אבגר: כאמור, נציגת המל"ג ציינה שהם עובדים עכשיו על טיוב הנתונים ובפרסום הקרוב יהיו כבר נתונים השוואתיים ראויים.
עידו אבגר: השקף הזה הוא קצת מורכב, הוא מציג את מספר הנשים והגברים בסגל האקדמי באוניברסיטאות.
עידו אבגר: פה זה ללא האוניברסיטה הפתוחה, לאורך תקופה של 13 שנה.
עידו אבגר: חברת הכנסת לביא זה מה שאת ביקשת.
עידו אבגר: ואת השינוי בשיעור הנשים בקרב חברי הסגל באותן השנים.
עידו אבגר: מה שאפשר לראות זה ששיעור הנשים בקרב חברי הסגל הבכיר באוניברסיטאות עלה ב-5 נקודות האחוז.
עידו אבגר: ואם נוסיף את תשע"ו, השנה האחרונה שיש לגבי נתונים אבל לא מפולחים, נגיע ל-7 נקודות האחוז.
עידו אבגר: מ-25% ל-32%.
עידו אבגר: כדי להגיע לעליה הזאת של 5 נקודות האחוז מספר הנשים עלה ב-28% מ-1131 ל-1450.
עידו אבגר: המספר האבסולוטי של מרצות או של משרות מלאות של מרצות עלה ומספר הגברים ירד ב-2%.
עידו אבגר: זה התגלם בעלייה בשיעור של הנשים מכלל הסגל האקדמי.
עידו אבגר: אבל יחד עם זאת חשוב להבהיר, זה הנתון הכי עדכני שיש לי, בשנת תשע"ד, זה העמודה הכמעט הכי עדכנית שיש שם בתרשים, במשך ארבע השנים שנגמרו בתשע"ד נשים היו רק 34% מחברי הסגל הבכיר החדשים שנקלטו באוניברסיטאות.
עידו אבגר: זה המדידה של המרצים החדשים שנכנסו לסגל הבכיר, ונשים הן 34% מהם.
עידו אבגר: היות שזה שיעור יותר גדול משיעור הנשים אז עדיין זה אומר עלייה של מספר הנשים ושל שיעור הנשים אבל עדיין הן מיעוט מקרב הנקלטות במוסדות.
עידו אבגר: אני עובר לשקף הבא.
עידו אבגר: אפשר לראות ששיעור הנשים משתנה בין המוסדות השונים.
עידו אבגר: בקרב האוניברסיטאות – האוניברסיטה הפתוחה ואוניברסיטת חיפה מובילות עם שיעור נשים של מעל ל-40% ובמכללות שזה מה שמופיע למטה אפשר לראות, שוב, אין פה את המכללות לחינוך, במכללות הכלליות נשים מהוות מחצית מחברי הסגל ובמכללות לאומנות ולהנדסה, שזה הפילוח שיש כרגע, הן מהוות שליש.
עידו אבגר: ניתוח לפי תחומי לימוד מעלה, ושוב חברת הכנסת לביא התייחסה לזה, מעלה שקיימים הבדלים ניכרים בשיעור הנשים בסגל בתחומי הלימוד השונים באוניברסיטאות.
עידו אבגר: שני תחומי הלימוד שבהם הנשים הן הרוב הם חינוך ומקצועות עזר רפואיים, נמצאים למעלה.
עידו אבגר: ולעומת זאת פיסיקה, הנדסה, מתמטיקה ומדעי המחשב שיעור הנשים הוא נמוך.
עידו אבגר: בהקשר הזה אני רוצה להזכיר את התרשימים שמיכל הראתה קודם לכן.
עידו אבגר: מקבלות תואר שלישי אותם מקצועות מופיעים בקצוות.
עידו אבגר: ובקרב נבחנות בבגרות חמש יחידות, שוב, אותם מקצועות מופיעים.
עידו אבגר: אז אנחנו יכולים לראות שזה לא איזושהי תופעה מנותקת גם אם אנחנו לא קושרים ביניהן סיבתית כרגע.
עידו אבגר: התרשים האחרון שאני רוצה להציג כולל את מה שמכונה בספרות עקומת המספריים, זה בוודאי מוכר להרבה מהיושבות פה.
עידו אבגר: היא מציגה את שיעור הנשים והגברים בנקודות שונות במסלול האקדמי.
עידו אבגר: החל מסטודנטים לתואר ראשון וכלה בפרופסור מן המניין.
עידו אבגר: העקומה שמוצגת פה היא בשתי נקודות זמן עם הפרש של עשור ביניהן.
עידו אבגר: בצד הפסימי של הדברים מה שישר קופץ לעין הוא שהתמונה נראית מאוד דומה באמצע שנות ה-2000 ובאמצע העשור השני של שנות ה-2000.
עידו אבגר: נשים שזה שני הקווים הכחולים היו רוב בקרב הסטודנטים לכל התארים בשתי נקודות הזמן, זה מה שאנחנו רואים מצד שמאל.
עידו אבגר: וגברים, הקווים הכתומים, מהווים רוב ברור בשתי נקודות הזמן החל מדרגת מרצה בכיר ואילך.
עידו אבגר: ההבדל הכי בולט בין שתי נקודות הזמן האלה הוא שנקודת המפגש של שיעור הנשים ושיעור הגברים, ההצטלבות, השתנתה.
עידו אבגר: באמצע שנות ה-2000 היה רוב גברי בקרב חברי הסגל בדרגת מרצה.
עידו אבגר: באמצע העשור השני של שנות ה-2000 כפי שכבר הראינו, יש כבר רוב נשי.
עידו אבגר: קטן, אבל רוב.
עידו אבגר: ההבדל הזה מעלה שאלות שבשלב הזה אין לנו תשובות עליהן.
עידו אבגר: האם זה מעיד על שינוי שימשיך ויתפתח ככל שאותם מרצים ומרצות יתקדמו בקריירה האקדמית שלהם, האם החסם ש- - - הדרישה לפוסט דוקטורט לחו"ל התעמעם, נחלש.
עידו אבגר: כאמור, אין לנו תשובות, זה מחייב בחינה נוספת אבל זה בהחלט שאלות שראוי להעלות.
עאידה תומא סלימאן: מעניין מאוד העקומה הזו רואים אותה גם בנציבות שירות המדינה, רואים אותה בהרבה מקומות בולטת במיוחד.
עאידה תומא סלימאן: אבל תודה.
עאידה תומא סלימאן: ענבר הוכברג, סגנית יו"ר התאחדות הסטודנטים, בבקשה.
ענבר הוכברג: תודה רבה.
ענבר הוכברג: אז קודם כל אני רוצה באמת להודות לחברת הכנסת עליזה לביא ולחברת הכנסת מירב בן ארי על קיום יום הסטודנט הלאומי.
ענבר הוכברג: זה יום חג בשבילנו, יש לנו פה דיונים לאורך כל היום אז אנחנו ככה נמצאים פה הרבה שעות במשכן.
ענבר הוכברג: כמובן גם ליושבת ראש הוועדה על הדיון החשוב, אנחנו שותפות להרבה פרויקטים ותהליכים בנושאים שונים, גם הנושא של הטרדות מיניות, אז אנחנו שמחים בהחלט להיות כאן.
ענבר הוכברג: ונמצאים פה גם איתנו יושבי ראש ויושבות ראש של אגודות הסטודנטים שאני מקווה שיהיה להם גם זמן ויכולת לדבר במהלך הדיון.
ענבר הוכברג: אגב גם אצלנו בנושא ייצוג הנשים בקרב יושבי ויושבות הראש, אנחנו במגמת עלייה, אנחנו לא מגיעות עדיין ל-50% אבל המצב עולה וגם ברמת האוניברסיטאות - - -
עליזה לביא: כמי שגדולה מכם בחצי שנה אז אני באמת רואה את השינוי, - - - זה לא היה.
ענבר הוכברג: אותנו זה משמח.
ענבר הוכברג: תיכף אנחנו נתייחס והכנו גם נתונים ומצגת, אני לא אציג, אני פשוט אעביר את הנתונים.
ענבר הוכברג: דפי המידע שחילקנו נמצאים אצלכם אבל אני כן רוצה להסב את תשומת לבכם לדוח הצעירים שבעצם זה דוח שזו שנה שנייה שאנחנו מפרסמים שהשנה הוא עוסק בנושא מעורבות חברתית ופוליטית שהנתונים שעלו בקרב סטודנטים שמציגים כאן את תמונת המצב של איך הסטודנטים והסטודנטיות בישראל רואים את החברה הישראלית, את המדינה, את המצב שלהם, את המורכבויות השונות.
ענבר הוכברג: יש פה חמשה פרקים שפרוסים, אני גם אגע בסוף דבריי על העמודים הרלוונטיים לנו בנושא ייצוג נשים באקדמיה.
ענבר הוכברג: כמו שראיתם במצגת לפנינו לא היו כאן שינויים משמחים וטובים אבל אלה עיקרי הדברים.
ענבר הוכברג: מבחינתנו נשים מהוות כמו שכולכם ודאי יודעים רוב בקרב סטודנטים וסטודנטיות בישראל, בוודאי בתואר ראשון, מגמה שאנחנו רואים אותה שהיא גם בתואר שני וגם בדוקטורט.
ענבר הוכברג: אבל כשנכנסים ומסתכלים בעצם על הסגל האקדמי, גם הבכיר, בסגל הזוטר, אגב, יש הרבה מורכבויות אחרות, אנחנו רואים שיש מיעוט וגם המיעוט הולך וגדל כשאנחנו מסתכלים על דרגות ניהול בכירות במוסדות האקדמיים שזה עוד משהו שיש לשים אליו דגש.
ענבר הוכברג: אפרופו הנתון של השוואה למדינות אירופה אז האיחוד האירופי מיצב את אחוז הנשים באקדמיה ב-41%, ישראל אנחנו ב-37%, פורטוגל ונורבגיה מככבות, זה משהו שאנחנו הסתמכנו עליו.
ענבר הוכברג: כמה דברים מרכזיים שאנחנו חושבים שצריך עליהם פה היום וחשוב לשים עליהם את האצבע זה כל הנושא של איך מעודדים סטודנטיות לצאת לפוסט דוקטורט ואיך מאפשרים להן לחזור לשערי האקדמיה.
ענבר הוכברג: ברור שיש פה גם מצוקה של תקנים, אבל כאן בעצם כמו שראינו בנתונים קיים הפער.
ענבר הוכברג: נושא נוסף וכואב נמצא, אם אתן רוצות או רוצים לפתוח בדוח בעמוד 29 הוא כל הנושא של נציגות של נשים בוועדות קביעות ומועמדות לפרופסורה שאנחנו רואים שכאן יש כמובן רק מדגם מייצג מתוך נתונים מדוח מבקר המדינה, אבל יש מוסדות שעומדים על 0% נשים בוועדה שקובעת.
ענבר הוכברג: כמובן שלתפיסתנו יש פה קשר ישיר למצב הנשים באקדמיה.
ענבר הוכברג: כן אושרה בחודשים האחרונים תכנית רב שנתית במל"ג ל-2018-2022 שמציגה איך 60 מיליון שקלים פרוסים ואמורים גם על ידי עידוד מוסדות, על ידי מתן פרסים ומענקים וגם להגדיל את המלגות לפוסט דוקטורט, איך זה אמור לשפר את המצב.
ענבר הוכברג: אני יודעת שכרגע יש איסוף ראשוני של הנתונים, ולכן עדיין אין ממצאים שאפשר להציג אבל אנחנו חושבים שבטח אם עברה תכנית כזאת צריך להיות הרבה יותר ממוקדים בפיקוח על מה קורה שם ואיך באמת הדבר הזה הולך ומתקדם.
ענבר הוכברג: לצערי הנושא הזה, אני כבר בעולם הסטודנטים קרוב לשבע שנים, וחמש שנות פעילות בתפקידים בכירים יותר בהנהגה הסטודנטיאלית, המצב של נשים באקדמיה זה נושא שאנחנו לא רואים בו מגמת שיפור כמו שאנחנו היינו רוצים לראות וכמו שאנחנו בוודאי רואים בתחומים אחרים.
ענבר הוכברג: וזה נושא שהוא מטריד אותנו מאוד בתור מי ש- - -
עליזה לביא: משהו פה מוזר לי, הטכניון 0%, זה נורא מוזר, הטכניון הרי יש כל כך הרבה - - -
ענבר הוכברג: יש להם שמונה תקנים של חברי ועדה ואפילו לא אחת אישה.
קריאה: זה ועדה אחת - - -
ענבר הוכברג: לא משנה, אבל זה - - -
רונית שריד: אני יועצת הרקטור לקידום נשים בבר אילן.
רונית שריד: אני יכולה להתייחס לזה רגע.
רונית שריד: הוועדות האלה זה ועדות שהחברות בהן - - - אני יושבת בוועדה כזו, בוועדות האלה יושבים פרופסור מן המניין.
רונית שריד: אם בכל האוניברסיטה יש משהו כמו 30 נשים ומכהנות בתפקידים שונים שרק פרופסור מן המניין יכולות להשתתף אז יש ייצוג קטן של הנשים האלה בוועדות כי אין - - -
עליזה לביא: בוועדות האלה רק פרופסרים - - -
רונית שריד: רק פרופסורים מן המניין יושבות - - -
קריאה: בוועדות מינויים?
ענבר הוכברג: זאת בעיה על בעיה.
ענבר הוכברג: יש מיעוט של מן המניין אז הן גם לא יושבות בוועדות של הקביעות.
עליזה לביא: אז בעצם המועדון מנציח את עצמו.
נחמן שי: זה נקרא שהנבואה מגשימה את עצמה.
רונית שריד: המאגר הוא קטן כי יש כאן היררכיה - - -
נחמן שי: והוא גם יישאר קטן.
עליזה לביא: אבל אני זוכרת, אחד המאבקים הראשונים היו בעצם על ההגדרות של כתבי העת.
עליזה לביא: הרי איך את מתקדמת, לפי הפרסומים.
עליזה לביא: איפה פרסמת, ההגדרות השונות, אני זוכרת שכל הכתבי עת שהיו חשובים לנו ביסודות מסוימים לא נחשבו בכלל על ידי מי שהחליט בעבר.
עליזה לביא: ובעצם יש פה, את יודעת, אם אנחנו רוצים לעשות איזושהי חשיבה ותיקון, זה לא שהבנים לא טובים, אבל הם פשוט היו קודם, הם החליטו החלטות - - -
רונית שריד: אני יכולה להעיד על עצמי שבאופן אישי לקראת המינויים האלה אני פונה לנשים ואני פונה לדיקנים בפנייה אישית להגיש מועמדות של נשים.
רונית שריד: זה מעמיס עליהם כי זה מה שקורה שיש תפקידים באקדמיה שרק ברמות הבכירות יותר אפשר לעשות אותם.
רונית שריד: תפקיד של דיקן תמיד יהיה פרופסור מן המניין ואין הרבה נשים, המאגר הוא לא מספיק גדול.
ענבר הוכברג: משפט אחרון – שאנחנו כמובן נשמח שבאמת יהיה איזשהו דיון נוסף כשיגיעו הנתונים ושבאמת תראו מה המצב מבחינת הדיווח של המוסדות - - -
עאידה תומא סלימאן: הם אמרו שהנתונים לקראת סוף השנה אז - - -
ענבר הוכברג: לא, לא, על התכנית שעברה שאמורה לתת בעצם להזרים כספים לטובת יצירת שוויון והוגנות מגדרית באקדמיה.
ענבר הוכברג: אני חושבת שזה גם משהו שאמנם המל"ג אחראי עליו אבל בסוף בהחלט יושבים פה הרבה נציגות בעיקר, יש לומר, של המוסדות ועם חלקן גם יש לנו שיתופי פעולה.
ענבר הוכברג: אני חושבת שזה גם אחריות שלכם, אני יודעת שיש גם הרבה רצון אבל זה כן בסוף יושב אצל כל אחת בבית שלה ואנחנו נשמח לראות שינוי וכמובן במה שצריך לסייע ממקומנו ומכוחנו.
ענבר הוכברג: תודה.
עאידה תומא סלימאן: פרופ' בת שבע כרם, יועצת נשיא האוניברסיטה העברית.
בת שבע כרם: תודה רבה על ההזדמנות.
בת שבע כרם: אני בחמש שנים האחרונות יועצת נשיא האוניברסיטה העברית לקידום נשים במדע.
בת שבע כרם: אני רוצה להתחבר לדברים שנאמרו קודם, את כל הנתונים ראינו, האוניברסיטה שלנו לא שונה מכל האוניברסיטאות האחרות בארץ.
בת שבע כרם: ואני רוצה להדגיש את צוואר הבקבוק של הפוסט דוקטורט.
בת שבע כרם: התרבות האקדמית מחייבת פחות או יותר, למרות שזה לא חוק, אבל זאת התרבות, השתלמות בקבוצת מחקר בחו"ל, חזקה, שאפשר ללמוד ממנה.
בת שבע כרם: במדעים הניסויים כדי לבצע פרויקט שיש לו משמעות ולפרסם מדובר בתקופה של חמש שנים, ארבע שנים, שש שנים.
בת שבע כרם: ואנחנו רואים שאם את המהלך הזה מוביל דוקטורנט הוא יכול בשיעורים מאוד מאוד גבוהים להניע את המשפחה שלו לרילוקיישן לכמה שנים בחו"ל.
בת שבע כרם: ואם זאת בחורה, סטודנטית, בהרבה מאוד מהמקרים היא לא מתחילה את התהליך.
בת שבע כרם: היא כבר באמצע הדוקטורט יודעת שהיא לא תוכל להניע את התהליך הזה - - -
נחמן שי: ואז נחסמת הדרך ל- - - האקדמית.
בת שבע כרם: נחסמת הדרך.
בת שבע כרם: אני מוכרחה להגיד שהסכמתי לקבל את התפקיד באוניברסיטה העברית בשביל לנסות לשנות את התרבות הזאת.
בת שבע כרם: ואחת המטרות שלי הייתה שאנחנו נבנה אפשרות לסטודנטיות מצטיינות לעשות פוסט דוקטורט בארץ בשילוב עם חו"ל, כדי שלא יהיה רילוקיישן לחמש שנים אלא ל-12 חודשים במצטבר לפחות, קיץ ועוד קיץ, סמסטר וקיץ וכו'.