GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוריה ברבי: לעניין הדיונים במכון התקנים, אני חושבת שעיקר הטענות הן לגבי האכסניה שזה יהיה במכון התקנים.
מוריה ברבי: מעבר לזה, זה דיון שנראה לי פחות קשור כאן.
עאידה תומא סלימאן: בואו נגיד שאין שום דבר שאפשר להגיד עליו פחות קשור כאשר מדובר בנושא.
עאידה תומא סלימאן: כאשר התחלת לדבר, אני בדיוק לחשתי למנהלת הוועדה שעד כמה שזכור לי בעצם בינתיים התאחדות התעשיינים מתנגדת לזה.
עאידה תומא סלימאן: אם העניין הוא עניין של אכסניה, אני ראיתי כמה התנגדויות בכמה מקומות כולל גם בעולם הקולנוע ובכל מיני מקומות אחרים שתמיד נתנו את הסיבה שהיא סיבה יותר טכנית מאשר מהותית.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שההתנגדות היא התנגדות טכנית אבל כמובן אני אפנה להתאחדות התעשיינים לאחר שזה עלה כאן ואבקש עמדה מפורשת של התאחדות התעשיינים מתו התקן, מהקוד האתי, ואבקש גם לדעת היכן טמונה ההתנגדות ואם יש התנגדות – למה, ואיך אפשר לפתור את זה.
עאידה תומא סלימאן: מה ההצעות שלכם לפתור את זה.
עאידה תומא סלימאן: יש עוד מישהי שרוצה להתייחס?
ביאטריס רוזן כץ: שאלה.
ביאטריס רוזן כץ: אני זוכרת שלפני כשנה היה לנו דיון על הטרדה מינית שמתרחשת בתחבורה ציבורית.
ביאטריס רוזן כץ: אחד הדברים שמאוד הטריד אותנו, ואני רוצה לשים את זה על השולחן, זה הנושא של מה התפקיד שלנו כמעסיקים על הטרדות מיניות שמתרחשות בחלל שבו אנחנו אחראים עליו.
ביאטריס רוזן כץ: לא בין העובדים שלנו אלא בין לקוחות.
ביאטריס רוזן כץ: זאת סוגיה שהיא פתוחה ואין לה מענה.
ביאטריס רוזן כץ: אני זוכרת את השיח עם חברות התחבורה הציבורית שאמרו שהן אחראיות אם הנהג מטריד או אם הנהג מוטרד אבל אם נוסע באוטובוס מטריד אישה נוסעת באוטובוס, זה לא באחריות שלהן.
עאידה תומא סלימאן: זאת סוגיה שעלתה אבל בואו נהיה כנים.
עאידה תומא סלימאן: הנושא של תחבורה ציבורית והטרדות בתחבורה ציבורית, חלה בו התקדמות לאחר הדיונים שהתקיימו ולאחר מאמץ שאני חייבת להזכיר אותו של חברת הכנסת מיכל רוזין ושל איגוד מרכזי הסיוע בנושא מול השר והלחץ שאנחנו דיברנו עליו.
עאידה תומא סלימאן: תלו את המודעות שנמצאות היום באוטובוסים ובתחנות האוטובוסים בנושא של הטרדות מיניות.
עאידה תומא סלימאן: כל הנושא של הטרדות מיניות שקורות בתוך המקום או הספרה שהמעסיק אחראי עליהן, לא כוסה טוב מבחינת חקיקה.
עאידה תומא סלימאן: זה עדיין לא בתקנות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נצטרך לעשות משהו בתחום החקיקה.
עאידה תומא סלימאן: אני לקחתי את הצעד הראשון בנושא של מקבלי השירות ממישהו שמועסק על ידי המעסיק.
עאידה תומא סלימאן: על זה הצעת החוק עליה דיברתי, עת ניסיתי להרחיב את היריעה כך שיהיו אחראים גם על מקרים של הטרדה מינית שקורית מצד המועסק למקבל השירות.
עאידה תומא סלימאן: בין שני מקבלי שירות, תמיד צריך להזכיר שבסופו של דבר תמיד קיימת המשטרה והחוק הפלילי שאפשר לפנות אליו ולהגיש תלונה במשטרה אם זה קרה בין שני נוסעים או אם זה קרה בתוך בית חולים בין שני חולים או משהו כזה.
עאידה תומא סלימאן: תמיד קיים החוק הפלילי שאפשר להשתמש בו.
עאידה תומא סלימאן: האם קיימת אחריות על המעסיק במקרה הספציפי הזה או המוסד בו התקיימה ההטרדה המינית?
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה נושא שצריך לדון בו לעומק ולבדוק אותו.
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת שהתלבטנו הרבה מאוד לפני שכתבתי את הצעת החוק בעניין מתן השירות, עד כמה אפשר לכסות מבחינת הצעת החוק שאני מגישה, ואמרנו שנתחיל במשהו.
עאידה תומא סלימאן: נתחיל עם מקבל השירות ואחר כך נבדוק איך אפשר להתקדם.
עאידה תומא סלימאן: אותו דבר עם התקנות.
עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה לעצור את תהליך תיקון התקנות בגלל שיש לנו עוד הרבה מה להוסיף.
עאידה תומא סלימאן: מבחינת השינויים בתקנות שמחויבות מתיקוני חקיקה שנעשו בשנתיים-שלוש האחרונות, אני חושבת שכדאי מאוד עכשיו שאנחנו נאשר ונתחיל את המערכה הבאה גם לשינויים חקיקתיים וגם אולי לעוד דרישות מהתקנות האלה.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן לך התייחסות כדי שנוכל לעבור להקראת התקנות כדי שכל חברי הוועדה יצביעו עליהן.
עינב הסטן: תודה.
עינב הסטן: סליחה על האיחור.
עינב הסטן: הייתי בדיון אחר.
עינב הסטן: חשבתי שיש מקום להתייחס בתקנות להבחנה בין מה חל, אילו מהסעיפים הם פליליים ואילו מהסעיפים הם משמעתיים.
עינב הסטן: כלומר, על מה אפשר ממש לגשת למשטרה ולהגיש תלונה ועל מה חל בתוך ההליך המשמעתי.
עינב הסטן: מעשה מגונה למשל הוא תחת הטרדה מינית והוא רק משמעתי.
עאידה תומא סלימאן: למה הוא רק משמעתי?
ענת מימון: יש סעיף שאומר שיש אפשרות לפנות להליך הפלילי.
עינב הסטן: מעשה מגונה, אפשר להעמיד לדין.
עינב הסטן: אני אומרת שבתקנון, כאשר אדם נפגע - - -
ענת מימון: כל הטרדה מינית היא גם עבירה פלילית.
ענת מימון: סעיף 5 לחוק.
עינב הסטן: נכון.
עינב הסטן: סעיף 5 לחוק.
עינב הסטן: סעיף 5(א):
עינב הסטן: המטריד מינית אדם כאמור בסעיף 3(א)(3), (4), (5) ו-(6) דינו מאסר שנתיים.
עינב הסטן: זה לא מתייחס ל-(1) ו-(2).
ענת מימון: כן, אבל שם יש כבר את הסעיפים עצמם שמפנים בתוכם לסעיף.
ענת מימון: זו גם עבירה פלילית.
ענת מימון: הטרדה מינית שב-(1) היא סחיטה באיומים, היא עבירה פלילית.
עינב הסטן: חבל שאין כאן נציג של ייעוץ וחקיקה.
ענת מימון: יש כאן נציג של ייעוץ וחקיקה.
דן אורן: אני כאן.
דן אורן: הטרדה מינית היא עבירה פלילית.
עינב הסטן: הטרדה מינית.
עינב הסטן: המטריד מינית אדם כאמור בסעיפים כך וכך, דינו מאסר שנתיים.
עינב הסטן: כך וכך, לא חל לגבי (1) ו-(2) שזה סחיטה באיומים.
עאידה תומא סלימאן: אולי הסעיף הזה מתייחס לענישה ולא להגדרה אם זה פלילי או לא.
עינב הסטן: לא.
עינב הסטן: אין שום דבר שמחיל את זה כעבירה.
עינב הסטן: אני אומרת את זה גם מניסיוני כפרקליטה.
עאידה תומא סלימאן: אבל בסעיף (3) כתוב הטרדה מינית היא כל אחד ממעשים אלה ויש פירוט למעשים.
עינב הסטן: ואז יש הבחנה בין מה זה עבירות ומה יהיה בהליכים אחרים שהם לא עבירות.
עינב הסטן: בעבירות יש רק את א(3), (4), (5) ו-(6).
שיר-אל נקדימון: מה שאת אומרת, אם אני מבינה אותך נכון - אני מופתעת אבל אני לא עוסקת בפלילי – שסעיף א(1) ו-(א)(2) הם ממילא מפנים לחוק העונשין ואז זו עבירה פלילית מכוח חוק העונשין אבל לא מכוח החוק למניעת הטרדה מינית.
שיר-אל נקדימון: זה מה שאת אומרת?
עינב הסטן: כן, וזה בסדר.
עאידה תומא סלימאן: תרגום לשפת בני אדם.
עינב הסטן: אם אני כתובעת רוצה להעמיד לדין על מעשה מגונה, אני מעמידה מכוח חוק העונשין ולא מכוח החוק למניעת הטרדה מינית.
שיר-אל נקדימון: אבל חוק העונשין לא יותר חמור?
עינב הסטן: ענישה יותר חמורה.
עינב הסטן: אני לא בעד לשנות את זה.
עינב הסטן: גם מעשה מגונה וגם סחיטה באיומים.
עינב הסטן: אני לא חושבת שצריך לשנות את זה.
עינב הסטן: אני פשוט חושבת שהתקנון צריך להבהיר את ההבדל הזה שכנראה לא ברור לכולם, את ההבחנה הזאת בין פלילי למשמעתי.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שבימים אלה מתקיים דיון סוער סביב מה משמעתי ומה פלילי.
ענת מימון: אבל אין הבחנה.
ענת מימון: כל המעשים הם גם פליליים וגם משמעתיים.
ענת מימון: אני לא מבינה מה ההבחנה.
עינב הסטן: ההבחנה היא שהתקנון הזה שיהיה תלוי במקום עבודה, אני רואה חשיבות בכך שנפגעת קוראת את אותו תקנון והיא תדע שאם היא נופלת בגדר מעשה מגונה, היא תוכל ללכת למשטרה ולהגיש תלונה.
ענת מימון: בכל מקרה היא תוכל ללכת למשטרה.
עינב הסטן: השאלה אם המשטרה תלך לפי חוק העונשין או לפי החוק הזה.
ענת מימון: בכל מקרה זה פלילי.
עאידה תומא סלימאן: נשמע את ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים.
דן אורן: הדברים שאת אומרת הם מדויקים.
דן אורן: כלומר, שתי ההגדרות הראשונות של סחיטה באיומים ומעשה מגונה, אלה עבירות פליליות לפי חוק העונשין ובכל זאת החוק למניעת הטרדה מינית מתייחס לכך.
דן אורן: ההתלבטות שהייתה לנו בזמנו וקיימת עכשיו עת אנחנו באים לתקן את התקנון לדוגמא, ורק עכשיו ביקשה גברתי היושבת ראש לתרגם לשפת בני אדם.
דן אורן: כלומר, המטריה הזאת של החוק למניעת הטרדה מינית, בגלל שיש כמה ערוצים, הוא מורכב והתקנון לדוגמה מצד אחד צריך לשקף את המצב המשפטי אבל ניסינו לא להעמיס יותר מדי והנה בתיקונים האלה אפילו קיצרנו קצת את המלל.
דן אורן: אנחנו פתוחים לדיון בנושא אבל חשבנו שאם אנחנו חושבים על מה מתלוננת צריכה לדעת, היא צריכה לדעת מה הן הסיטואציות של הטרדה מינית.
דן אורן: לא בהכרח היא צריכה להיכנס לכל השיקולים.
עינב הסטן: סליחה שאני קוטעת אותך.
עינב הסטן: זו ענישה אחרת, סחיטה באיומים.
דן אורן: בסדר, זאת ענישה אחרת.
דן אורן: ברור שיש לזה משמעות.
עינב הסטן: אם אנחנו יודעים ש-92 אחוזים - - -
דן אורן: תני לי רגע לסיים.
דן אורן: השאלה היא האם בסיטואציה של הטרדה מינית, זה מה שישפיע האם להגיש תלונה למשטרה או לא.
דן אורן: יש כל מיני דקויות כאלה ומורכבויות כאלה שיש להן משמעות שלא את כולן אנחנו מכניסים לתקנון לדוגמה כי התקנון לדוגמה אמור להנגיש את החוק ולא אמור להיות החוק עצמו.
דן אורן: אבל אפשר לשקול את זה.
עאידה תומא סלימאן: בכלל ההגדרות הקיימות יש אפשרות לפנות להליך הפלילי ואז כמו בכל עבירה אחרת, כאשר ניגשים ומתלוננים במשטרה, האזרח הפשוט לא יודע לפי איזה סעיף ואיזה חוק המשטרה הולכת להעניש.
דן אורן: איזו קונסטרוקציה משפטית.
עינב הסטן: זה לא רק זה כי כתוב בתקנון - - -
עאידה תומא סלימאן: תני לי לסיים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שברגע שהזכות לגשת ולהגיש תלונה קיימת וזאת כן עבירה, תחת איזה חוק תבוא ההענשה – את לא הצלחת להבהיר לנו עד עכשיו למה זה כל כך חשוב שזה יהיה מצוין בצורה ברורה.
עינב הסטן: יש לי שני טעמים ואני מקווה שאני אשכנע.
עינב הסטן: האחד, זה משהו אידיאולוגי.
עינב הסטן: אני חושבת שהטרמינולוגיה – אני מדברת כאן הרבה בוועדה על טרמינולוגיה – שהטרדה מינית זה משהו מטריד, זה משהו שהוא נתפס בציבור, בחברה וגם במערכת המשפט והנתונים של איגוד מרכזי הסיוע ש-92 אחוזים מתיקי הטרדה מינית נסגרים, מדברים בעד עצמם.
עינב הסטן: זאת רק הטרדה מינית.
עאידה תומא סלימאן: אבל זה מחייב שינוי בשם שנותנים.
עינב הסטן: נכון, אבל הנה, יש לי שתי אפשרויות לא להיות "רק" בהטרדה מינית.
עינב הסטן: יש לי כותרת – במירכאות, ושוב, אני מצטערת אבל זאת באמת הטרמינולוגיה שבעיני משנה מציאות – שנעברה בי עבירה של מעשה מגונה, זה חוק העונשין.
עינב הסטן: נדמה לי שהעונש הוא שלוש שנים.
עינב הסטן: יש גם וריאציות שהן חמש ושבע שנים, אם אני זוכרת נכון.
עינב הסטן: סחיטה באיומים זו עבירה מאוד חמורה.
עינב הסטן: זאת לא "רק" הטרדה מינית.
עינב הסטן: ברגע שניתן לאותן נפגעות את התחושה שהן במקום יותר פלילי, אני חושבת שזה ירחיב את הדלת להליך.
שיר-אל נקדימון: אבל מה את אומרת כשעומדת אותה עובדת - - -
עאידה תומא סלימאן: בואו נזכור שמדברים לאחר שאני נותנת את רשות הדיבור.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לומר רק דבר אחד.
עאידה תומא סלימאן: המטרה של הדיון היום היא לאשר את התקנות וזה הדבר שבא לתת כלי לביצוע חוק שכבר קיים וחלו בו שינויים ואנחנו רוצים לעדכן את התקנות כך שישתוו למצב החקיקתי.
עאידה תומא סלימאן: כלי העבודה, ישתוו מבחינת היעילות שלהן לחקיקה שנעשתה.
עאידה תומא סלימאן: הרצון שלנו לשפר גם את השיח הציבורי סביב התופעה, הבעיה וגם הרצון שלנו להשתמש בטרמינולוגיה שהיא אידיאולוגית יותר קרובה אלינו מאשר למיינסטרים שהצלחנו להשיג אותו לאחר מאבק של שנים, אני מכירה את הרצון הזה אבל אי אפשר ליצור כלי עבודה בתקנות מתוך חוק או טרמינולוגיה שעדיין לא קיימת בחוק.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אני מבינה את הצורך לשנות.
עאידה תומא סלימאן: אולי יש צורך להגיש הצעת חוק שמשנה את ההגדרה או את השם של הטרדה מינית ולקרוא לזה משהו אחר כמו פגיעה מינית ולהכניס את כל הקטגוריות שהיו מוגדרות כהטרדה מינית תחת פגיעה מינית.
עאידה תומא סלימאן: אבל זה לא לדיון עכשיו.
עינב הסטן: אבל זה כבר קיים.
עינב הסטן: אנחנו כבר בחוק העונשין.
עינב הסטן: שני הדברים האלה, סחיטה באיומים ומעשה מגונה, זה בחוק העונשין.
עינב הסטן: כשאני הגשתי כתבי אישום בנושאים האלה, הגשתי אותם בעבירה של חוק העונשין והענישה היא אחרת.
עינב הסטן: אני אמרתי שיש שני טעמים ולא אמרתי את הטעם השני.
עינב הסטן: אני רוצה שנפגעת תדע שהעונש הוא לא שנתיים.
עינב הסטן: יש לזה ערך.
עינב הסטן: יש טווח של עבירות ששנות המאסר בצדן הן משמעותיות בעבירה של פשע.
עינב הסטן: זה לא צריך לשנות שום דבר.
עינב הסטן: פשוט צריך לעשות את ההפרדה.
עאידה תומא סלימאן: מה את מציעה מבחינת התקנות?
עאידה תומא סלימאן: מה צריך לכתוב?
עאידה תומא סלימאן: בואו נתייחס קונקרטית להצעה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, מעבר לרעיון הכללי, מה ההצעה הקונקרטית שאת חושבת עליה?
עינב הסטן: בגלל שנכנסתי באיחור, לא פתחתי את המחשב.
עינב הסטן: אבל שיהיה כתוב עבירה לפי סעיף כך וכך, מעשה מגונה וסחיטה באיומים, אלו עבירות פליליות לפי חוק העונשין שהעונש בצדן יכול להגיע עד חמש או שבע שנים.
עינב הסטן: אני לא זוכרת.
עינב הסטן: זה שם את זה כבר במקום אחר.
עינב הסטן: אני יכולה לומר שבעבודה שעשינו – תכף תבינו את ההקשר – על סטיקרים באוטובוס, אני אסביר למה זה קשור.
עינב הסטן: כי בעצם הסטיקר שבו כתוב שכאשר עושים לך כך וכך, זו עבירה שהעונש בצדה הוא כך וכך, אנחנו מעלים את זה למודעות שזאת עבירה ושיש עונש חמור בצדה.
עינב הסטן: זה עניין של העלאה למודעות ולא שינוי טרמינולוגיה.
עינב הסטן: אני מקווה שהטרמינולוגיה תדביק.
עאידה תומא סלימאן: אבל את חושבת שהציבור קורא את התקנות האלה?
עינב הסטן: זאת כבר שאלה אחרת.
עינב הסטן: מי שקורא, שידע.
עינב הסטן: מי שנפגעה, קוראת.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד לך שלא כל מי שנפגעה, ואת יודעת טוב מאוד שעסקתי בתחום הזה ואני מכירה קצת, יכולה ואכן קוראת.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, זה כלי יותר משפטי ויותר לידי המשפטנים, יותר מאשר לציבור.
עאידה תומא סלימאן: זה שחלק מהציבור מתעניין ברגע שהוא קורבן, זה נכון.
דן אורן: מבחינה מעשית, התיקונים שאנחנו מביאים היום הם תיקונים ששרת המשפטים אישרה אותם בהסכמת שר העבודה והרווחה.
דן אורן: אפשר לשקול בצורה מסודרת, אתם יכולים להעביר לנו נוסח ואנחנו יכולים לשקול את התיקון.
דן אורן: מבחינת הדיון היום, זה שונה מחקיקה במובן הזה שמי שצריך לאשר אחרי שזה עובר אישור ועדה, זאת חקיקה של השרה.
דן אורן: זה אומר שמה שהבאנו אפשר לאשר.
דן אורן: דברים נוספים ממילא צריך לשקול.
דן אורן: אם אנחנו מסכימים, אז להביא אותם בפני השרים.
דן אורן: מבחינה מעשית ומבחינת היעילות, הייתי מציע להפריד בין מה שאנחנו מביאים היום, שאת זה אפשר בקלות לאשר, ותהליך החקיקה הוא דינמי וכל הזמן יש הצעות שאנחנו שמחים לעשות את העבודה שלנו ולבחון אותן.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שגם אני אמרתי את אותם הדברים.
דן אורן: בעצם רציתי לחזק את דבריך.
עאידה תומא סלימאן: רציתי להזכיר לכולם.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נרצה היום לאשר - אלא אם יש משהו שהוא עובר כל הגין – את התקנות האלה ואנחנו נמשיך להעלות כמו שהעלינו בעבר.
עאידה תומא סלימאן: עדיין יש נושאים שאנחנו העלינו ואני הגשתי אותם לשרת המשפטים ואני עדיין מחכה לתשובה.
עאידה תומא סלימאן: נמשיך ללחוץ בכיוון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אם יש עוד הצעות, אני מציעה שאם יש הצעות, תנסחו אותן ותשלחו לנו ואנחנו כמובן נעקוב אחרי הפרוטוקול ונוציא את ההצעות החדשות ונראה איך ממשיכים הלאה.
עאידה תומא סלימאן: אבל בואו נתמקד היום בתקנות שהובאו לפנינו.
עאידה תומא סלימאן: יש עוד שתי נציגות שביקשו רשות דיבור ואני מאוד מבקשת שתהיו ממוקדות.
עאידה תומא סלימאן: עורכת דין אודליה דוידי, ממונה על תחום הטרדות מיניות, נציבות שירות המדינה.
אודליה דוידי: שלום.
אודליה דוידי: רציתי רק לציין בהקשר הזה שהמצב בשירות המדינה הוא שכאשר מתלוננת מגיעה או לממונה – יש לנו ממונה בכל משרד – או לחוקר משמעת, ישר מציגים בפניה את האפשרות שהיא יכולה לפנות למשטרה.
אודליה דוידי: גם אחרי שהחומר מגיע אלינו ותובע עובר עליו, יש נוהל של הפרקליטות, בין הפרקליטות לאגף המשמעת, ולפי חומרת העבירות יש תיקים שאנחנו פשוט מעבירים לטיפול המשטרה כי זה באמת מגיע למעשה מגונה, משהו פיזי שבאמת דורש שזה יהיה בפן הפלילי ולא המשמעתי.
אודליה דוידי: במקרים בודדים המתלוננת, למשל מקרה של מתנדבת צעירה שהוטרדה על ידי כבאי והיא מבקשת בכל לשון של בקשה שאם זה יעבור למשטרה, היא מסירה את התלונה שלה.
אודליה דוידי: במקרה כזה כן רצינו שהוא לא יצא לגמרי נקי וטיפלנו משמעתית.
אודליה דוידי: באגף המשמעת בשירות המדינה כן יש את ההפרדה הזאת ובסופו של יום אם זה מעשה שמגיע לכדי פלילי, הוא יישפט לפי הסעיפים בכתב האישום, ואם זה משמעתי, זה יהיה משמעתי בבית הדין למשמעת.
אודליה דוידי: לגבי הכשרות הממונות, רציתי לציין שבתקשי"ר לממונות שלנו יש ממש פירוט של כלי העבודה ואופן העבודה.
אודליה דוידי: אם מישהו רוצה להיעזר בזה, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: שגיא.
שגיא וטמברג ליוש: אגף לשוויון מגדרי בנציבות שירות המדינה.
שגיא וטמברג ליוש: רציתי להתייחס למי קוראת או קוראים את התקנות האלה.
שגיא וטמברג ליוש: אם נכנסים לאינטרנט ומחפשים במאגרים שם, נכון, מעט מאוד נכנסים לשם.
שגיא וטמברג ליוש: אבל חלק מחובת המעסיק הוא באמת השלטים שנמצאים ברחבי החלל שתחת אחריותו.
שגיא וטמברג ליוש: אצלנו בשירות המדינה כן הכנסנו לתקנון לא רק את פירוט העבירה אלא את טווח העונשים שיכולים להתקבל, באופן כללי, ממש מתומצת ובכמה שורות.
שגיא וטמברג ליוש: אני באמת מסכימה עם הדוברת הקודמת שלהבין את העונש, זה כן נותן תמיכה וחיזוק לאותה מתלוננת להתלונן.
שגיא וטמברג ליוש: היא מבינה שזה באמת דבר חמור והיא גם יודעת שיש מאחוריה חוק.
שגיא וטמברג ליוש: למרות שהיא יודעת את זה תיאורטית, כאן זה נותן גושפנקה פרקטית.
שגיא וטמברג ליוש: אני חושבת לכן שאם תמצאו לנכון כן להכניס את החידודים האלה ולהכיר שיש לזה חוק אחר, חוק עם עונש חמור, מה הוא ואיך זה עובד, זה כן יכול אולי לחזק את הפניות ואת התלונות.
עאידה תומא סלימאן: כפי שאמרתי קודם, אני חושבת שזו הצעה שצריך אחר כך לחשוב איך לטפל בה אבל זה משהו חדש מעבר לתקנות שנמצאות בידינו עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכן על העלאת הנושא.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת ליועצת המשפטית של הוועדה להקריא את התקנות כדי שנוכל לאשר אותן.
ענת מימון: התקנות למעשה מורכבות משני חלקים.
ענת מימון: יש את החלק של התקנות המהותיות ויש את התקנון לדוגמה.
ענת מימון: עיקר התיקונים היום הם בתקנון לדוגמה.
ענת מימון: אני אקריא את התיקונים שאנחנו עושים בתקנות עצמן, זה ברישא למעלה של המסמך שמונח לפניכם.
ענת מימון: תקנות למניעת הטרדה מינית (חובות מעסיק) (תיקון), התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 7(ד) ו-13 לחוק למניעת הטרה מינית, התשנ"ח-1998 (להלן – החוק), בהסכמת שר העבודה ובאישור הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה: שינוי השם בשמן של תקנות למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 (להלן – התקנות העיקריות), במקום "(חובות מעביד)" יבוא "(חובות מעסיק)".
ענת מימון: שינוי מונח בתקנות אלה, בכל מקום במקום "מעביד" יבוא "מעסיק" ושינויי הצורה הדקדוקיים המחויבים ייעשו לפי זה.
ענת מימון: החלפת התוספת במקום התוספת לתקנות העיקריות יבוא: התוספת היא למעשה התקנון לדוגמה שאני מדגישה, גם על רקע חלק מהדברים שנאמרו, שזה תקנון לדוגמה.
ענת מימון: כלומר, המעסיק אמור להשתמש בו כדוגמה לדברים שצריכים להיכלל.
ענת מימון: כמובן שכמו שהוצג כאן במדינה או במקומות אחרים, אם מעסיק רואה לנכון ורוצה לפרט יותר ולהוסיף, אין מניעה כזאת.
ענת מימון: "תוספת (הגדרת "תקנון לדוגמה" שבתקנה 1) תקנון לדוגמה לפי סעיף 7(ד)(2) לחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 הטרדה מינית והתנכלות על רקע מיני פוגעות בכבוד האדם, בחירותו, בפרטיותו ובשוויון בין המינים.
ענת מימון: אלה גם מעשים פליליים ועילה לתביעה בנזיקין, החל בכניסתו לתוקף של חוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ל-1998 (להלן – החוק), ביום כ"ט באלול התשנ"ח (20 בספטמבר 1998).
ענת מימון: הטרדה מינית והתנכלת פוגעות ביחסי העבודה, ועומדות בניגוד למדיניות המעסיק, והוא לא ישלים עמן.
ענת מימון: תקנות זה נועד להבהיר את עיקרי הוראות החוק ותקנות למניעת הטרדה מינית (חובות מעסיק), התשנ"ח-1998 (להלן – התקנות).
ענת מימון: במקרה של סתירה בין תקנון זה לבין החוק והתקנות על פיו, החוק והתקנות הם הקובעים, וניתן לעניין בהם, כאמור בסעיף 10 לתקנון זה.
ענת מימון: מה יש בתקנון.
ענת מימון: סעיפים 1 עד 3 - מהן הטרדה מינית והתנכלות (מסגרת יחסי עבודה).
ענת מימון: סעיפים 4 עד 5 - התוצאות של הטרדה מינית והתנכלות (בירה פלילית, עילה לתביעה בנזיקין).
ענת מימון: סעיפים 6 עד 10 - מדיניות המעסיק ואחריותו למניעת הטרדה מינית והתנכלות.
ענת מימון: סעיף 11 - מה לעשות אם הוטרדת מינית או אם התנכלו לך?
ענת מימון: סעיפים 12 עד 16 - הליך תלונה אצל מעסיק וטיפול באחריות מעסיק.
ענת מימון: סעיפים 17 עד 20 - שונות.
ענת מימון: עובד קבלן כוח אדם המועסק אצל אדם אחר (סעיף 17).
ענת מימון: מעסיק המעסיק 25 עובדים או פחות (סעיף 18).
ענת מימון: מינוי אחראי אצל מעסיק המעסיק פחות מעשרה עובדים (סעיף 19).
ענת מימון: עיקר ההוראות המשמעתיות לעניין הטרדה מינית והתנכלות (סעיף 20).
ענת מימון: חלק א' של התקנון מפרט את המעשים שהם הטרדה מינית.
ענת מימון: מהי הטרדה מינית.
ענת מימון: כאן יש שינוי בנוסח שהיה בתקנון הקודם.
ענת מימון: אם כי ברוב מקרי ההטרדה המינית גבר הטריד אישה, גם גברים וגם נשים עלולים להטריד מינית והטרדה יכולה להיות כלפי נשים או גברים.
ענת מימון: החוק מכסה את כל האפשרויות האלה.
ענת מימון: לפי החוק למניעת הטרה מינית, התשנ"ח-1998, הטרדה מינית היא אחת משש צורות התנהגות אסורות, ואלה הן: סחיטת אדם באיומים לביצוע מעשה בעל אופי מיני.
ענת מימון: לדוגמה: מעסיק המאיים לפטר עובדת אם היא תסרב לקיים אתו יחסי מין.
ענת מימון: מעשה מגונה.
ענת מימון: לדוגמה: עובד או ממונה הנוגע בעובדת לשם גירוי מיני או החושף את עצמו בפניה, בלא הסכמתה או ממונה המבצע מעשים מעין אלה בכפופה לו תוך ניצול מרות ביחסי העבודה.
ענת מימון: זה משהו שנוסף להבהרה.
ענת מימון: הצעות חוזרות בעלות אופי מיני אף שהאדם שאליו מופנות ההצעות הראה למטריד שאינו מעונין בהן.
ענת מימון: אולם אין צורך להראות "חוסר עניין" במקרים המפורטים בסעיף קטן (ג) כדי שהתנהגות זו תיחשב הטרדה מינית.
ענת מימון: כאן אני מבהירה שמבחינת המבנה, בתקנון הקודם המצבים היו מפורטים ועכשיו ריכזנו את כולם בסעיף קטן (ג) בהמשך.
ענת מימון: התייחסויות חוזרות המתמקדות במינו או במיניותו של אדם, אף שהאדם שאליו מופנית ההתנהגות הראה שאינו מעוניין בה.
ענת מימון: לדוגמה: התנהגות חוזרת הנוגעת לפן המיני במראהו של אדם למרות הבהרותיו שהדבר מפריע לו.
ענת מימון: התייחסות מבזה או משפילה כלפי מינו או מיניותו של אדם, לרבות לנטייתו המינית של אדם, בין אם הוא הראה שהדבר מפריע לו ובין אן לאו.
ענת מימון: פסקה (6) היא פסקה חדשה בעקבות התיקון שנעשה בשנת 2014.
ענת מימון: פרסום תצלום, סרט או הקלטה של אדם המתמקד במיניותו, בנסיבות שבהן הפרסום עלול להשפיל את האדם או לבזותו, ולא ניתנה הסכמתו לפרסום.
ענת מימון: אולם בהליך פלילי או אזרחי לפי פסקה זו, תהיה זו הגנה טובה למפרסם אם הראה כי הפרסום נעשה בתום לב או למטרה כשרה או פרסום אמת שיש בו עניין ציבורי ולא חרג תחום הסביר לשם השגת מטרתו.
ענת מימון: לעניין זה יובהר כי "תצלום או סרט או הקלטה" – כוללים גם עריכה או שילוב של תצלום, סרט או הקלטה באופן שניתן לזהות את האדם.
ענת מימון: לדוגמה: הפצת סרטון באתרים פתוחים לציבור באינטרנט המתעד קיום יחסי מין, וזאת ללא הסכמת כל המתועדים בסרטון, ובמצב שבו ההגנות שפורטו לא מתקיימות.
ענת מימון: פרסום עריכה גרפית שבה מופיע ראש של אדם מזוהה בשילוב עם תמונת עירום כלשהי ללא הסכמתו של האדם המזוהה באופן שעלול להשפילו או לבזותו, ובמצב שבו ההגנות שפורטו לא מתקיימות.
ענת מימון: בסעיף (ג) אנחנו למעשה מפרטים את כל המצבים שבהם אין צורך להראות הסכמה, חוסר עניין,.
ענת מימון: (ג) אם המעשים המנויים בסעיף קטן (ב)(3) ו-(4): הצעות חוזרות בעלות אופי מיני והתייחסויות חוזרות המתמקדות במינו או במיניותו של אדם, מופנים כלפי מי שמנוי פסקאות הבאות, מעשים אלו מהווים הטרדה מינית גם מבלי שאותו אדם הראה שאינו מעונין: לקטין או לחסר ישע – תוך ניצול יחסי מרות, תלות, חינוך או טיפול, ואם טרם מלאו לקטין 15 שנים – גם בלא ניצול יחסים כאמור, ובלבד שהמטריד אינו קטין.
ענת מימון: למטופל – במסגרת טיפול נפשי, בריאותי, רפואי או פארה-רפואי – תוך ניצול תלות של המטופל במטפל.
ענת מימון: בפסקת משנה זו, "טיפול נפשי" – כהגדרתו בסעיף 347א לחוק העונשין.
ענת מימון: לעובד – במסגרת יחסי עבודה, ולאדם בשירות במסגרת שירות – תוך ניצול מרות ביחסי עבודה או בשירות.
ענת מימון: לתלמיד בכיתה י"ב, י"ג או י"ד שאינו קטין – תך ניצול יחסי מרות בלימודים.
ענת מימון: לתלמיד או לסטודנט, הלומד במוסד המקנה השכלה עיונית, דתית או מקצועית לבוגרים – תוך ניצול יחסי מרות בלימודים.
ענת מימון: למשתקם כהגדרתו בחוק זכויות לאנשים עם מוגבלות המועסקים כמשתקמים (הוראת שעה), התשס"ז-2007, במסגרת תעסוקה – תוך ניצול יחסי מרות בתעסוקה או ניצול תלות.
ענת מימון: לאדם – תוך ניצול יחסי מרות או תלות, במסגרת הדרכה או ייעוץ של כהן דת או של מי שמתחזה להיות כהן דת או ש אדם הידוע או המציג את עצמו כבעל סגולות רוחניות מיוחדות.
ענת מימון: לאדם, מצדו של עובד הציבור במילוי תפקידו או בקשר אליו תוך שימוש לרעה בסמכותו – תך ניצול יחסי מרות או תלות של האדם בעובד הציבור.
ענת מימון: בפסקה זו, "עובד הציבור" – כהגדרתו בסעיף 34כד לחוק העונשין.
ענת מימון: לאדם עם מוגבלות המועסק במפעל מוגן – תוך ניצול יחסי מרות או תלות.
ענת מימון: חוסר עניין מראים בין במילים ובין בהתנהגות שמבהירה באופן ברור לפונה את חוסר העניין בהצעתו.
ענת מימון: למעשה הסעיף הזה, יש בו את השינוי המהותי השני עליו דיברנו.
ענת מימון: לאורך השנים נעשו כל מיני שינויים שהוסיפו עוד מערכות יחסים שהתלות שבהן בעצם אומרת שאנחנו לא צריכים להראות את חוסר העניין אם אנחנו מוטרדים ובאמת עכשיו התקנון ישקף את כל קשת המצבים שהוספנו בחוק.
ענת מימון: מהי התנכלות.
ענת מימון: התנכלות היא פגיעה מכל סוג שהוא שמקורה בהטרדה מינית, או בתלונה או בתביעה שהוגשו על הטרדה מינית או על התנכלות כאמור.
ענת מימון: דוגמאות: פגיעה שמקורה בהטרדה מינית – מעסיק המפטר או מונע את קידומה של עובדת עקב סירובה להצעות חוזרות בעלות אופי מיני של עובד.
ענת מימון: פגיעה שמקורה בתלונה או בתביעה על הטרדה מינית או התנכלות – מעסיק או ממונה מטעמו פוגע בתנאי העבודה של עובד שהתלונן על התנהגות מבזה או משפילה כלפי מיניותו.
ענת מימון: פגיעה שמקורה בסיוע לעובד בקשר לתלונה או תביעה על הטרדה מינית או התנכלות.
ענת מימון: לדוגמה: עובדת מסרה עדות בקשר להטרדה כלפי עובד אחר והמעסיק או הממונה פוגעים בה בשל כך.
ענת מימון: אני רואה שבתקנון הקודם היה את העניין של הגנת תלונת שווא ותביעת שווא, וזה משהו שירד עכשיו.
דן אורן: ניסינו להעמיס פחות במלל.
ענת מימון: מהי "מסגרת יחסי עבודה" לפי החוק, הטרדה מינית או התנכלות ב"מסגרת יחסי עבודה" מתקיימת בכל אחת מארבע נסיבות אלה: במקום העבודה.
ענת מימון: במקום אחר שבו מתנהלת פעילות מטעם המעסיק.
ענת מימון: דוגמאות: אולם שבו מציגים המעסיק ועובדיו תערוכה של מוצרי המעסיק.
ענת מימון: מכון להכשרה או להשתלמות שבו מתקיים קורס מטעם המעסיק.
ענת מימון: מסעדה שבה מתקיימת מסיבה מטעם המעסיק לעובדיו.
ענת מימון: תוך כדי עבודה.
ענת מימון: לדוגמה: נסיעה הנעשית בזמן העבודה במסגרת העבודה, ובכלל זה לשם ישיבת עבודה מחוץ למקום העבודה.
ענת מימון: תוך ניצול מרות ביחסי העבודה בכל מקום שהוא (ובכלל זה בביתו של ממונה).
ענת מימון: חלק ב': התוצאות של הטרדה מינית והתנכלות הטרדה מינית והתנכלות הן בלתי חוקיות הטרדה מינית והתנכלות מהוות - עבירה פלילית שקבוע בצדה עונש מאסר או קנס, ובשלה ניתן להגיש תלונה במשטרה.
ענת מימון: עוולה אזרחית, שבשלה ניתן להגיש תביעה.
ענת מימון: בתביעה כזו ניתן לתבוע פיצוי כספי וסעדים אחרים, קבועים או זמניים, מהמטריד, מהמתנכל, ובמקרים מסוימים – מהמעסיק של אלה.
ענת מימון: הטרדה מינית והתנכלות מהוות עבירות משמעת הטרדה מינית והתנכלות מהוות עבירות משמעת, שעליה יכול המטריד או המתנכל להתחייב בעונש משמעתי.
ענת מימון: אלה שלושת המסלולים שמעשה של הטרדה מינית יכול להיכנס – או פלילי, או אזרחי, או משמעתי.
ענת מימון: חלק ג': מדיניות המעסיק ואחריותו למניעת הטרדה מינית והתנכלות הטרדה מינית והתנכלות על רקע מיני מהוות התנהגות בלתי חוקית הפוגעת בכבוד האדם, בחירותו, בפרטיותו, ובשוויון בין המינים.
ענת מימון: הטרדה מינית והתנכלות נוגדות את מדיניות המעסיק.