GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מירי ספיר: אני לא הולכת ושואלת את השכנים מה דעתם על סוגיית המשמורת וחלוקת זמני השהות.
<מירי ספיר: אני מסתכלת על איך הילד שהוא בתוך ההקשר החברתי שלו, וכפי שציינתי, יש לנו סוגיות כאלה בתוך חברות מאוד מאוד סגורות ואי אפשר להתעלם מזה.
<מירי ספיר: אי אפשר להתעלם על מה זה עושה לילד בתוך החברה הזאת.
<מירי ספיר: אתה צריך להבין, לילד יש הרבה הרבה עולמות, יש לו עולם - - -
<ירון גל: אבל יש למערכת פתרונות, יש מרכזי קשר, יש - - - לא למנוע מהאמא לראות את הילדים שלה.
<ירון גל: אפשר שלא למנוע מהאמא לראות את הילדים שלה ולא למנוע מהילדים לראות את אמא שלהם.
<מירי ספיר: אני לא רוצה להכנס למקרה הספציפי הזה- - -
נחמן שי: היא אמרה שהיא לא תכנס פה למקרים קונקרטיים, אף פעם אנחנו לא עושים את זה בוועדות, לכם מותר, לה אסור - - -
<ירון גל: אבל אני לא מדבר על הסיפור הזה, אנחנו מדברים על סיפורים שאנחנו שומעים - - -
נחמן שי: בואו נסיים כי אני רוצה לשמוע את נציגת משרד השיכון.
<מירי ספיר: רק משפט אחרון, לא רק הורים טרנסג'נדרים נמצאים במרכזי קשר אז משפחות נכנסות לתוך מרכזי קשר מכל מיני סיבות.
<מירי ספיר: אז צריך להבין שזה הרבה הרבה יותר מורכב מזה.
<נינה הלוי: בנושא רווחה יש לי הערה מאוד קצרה.
<נינה הלוי: שתי נקודות שמאוד מאוד חשוב לי להגיד בהזדמנות הזאת ועוד פעם קשורות גם מאוד מאוד לעבודה המתקדמת על חוק הפללת לקוחות זנות.
<נינה הלוי: אחרי שפרוייקט הלב 24 של על"ם הוריד בעצם את הגיל העליון לטיפול בבני נוער וצעירים במעגל הזנות ל-21 אין היום בארץ שום מענה לצעירים וגברים בזנות.
<נינה הלוי: זה משהו שהרווחה מאוד מאוד צריכה לתת עליו את הדעת.
<נינה הלוי: אני מכירה עשרות גברים בזנות באזור תל אביב, צעירים, מבוגרים, אין להם שום מענה, אין להם שום אופק, המצב שלהם מאוד קשה, לפעמים יותר קשה מהמצב של הטרנסיות ברחוב, זה דבר ראשון.
<נינה הלוי: דבר שני, נשים טרנסג'נדריות שורדות זנות, שורדות אלימות, שורדות טראומה מינית, יש לנו מחסור חמור מאוד במענים גם של טיפול בטראומה, גם של גמילה מסמים, גם של שיקום מזנות.
<נינה הלוי: ועוד פעם, לקראת זה שמתגבש פה איזשהו חוק שכבר היום הוא מקשה את מצבם של האנשים שנמצאים ברחוב ונמצאים בזנות צריך לתת את הדעת על הנושאים האלה - - -
נחמן שי: מה זה, חוק ההפללה?
<נינה הלוי: כן.
<נינה הלוי: ההפללה היא מאוד מורכבת אבל כמו שציינתי המצב בשטח של הנשים בזנות כרגע, דווקא הדיבור על החוק מקשה את מצבן ובעצם נותן למשטרה איזשהי אמתלה לעשות להן טרגטינג, יכול להיות שזאת לא מדיניות אלא מקרים והתנהלות בשטח, אבל בפירוש יש מצוקה גדלה היום בקרב אנשים שנמצאים בזנות, זה מייצר הזדמנויות לשיקום וכו', אבל צריכים לקום מעני השיקום שיש.
<נינה הלוי: והנושא של טיפול בשורדות זנות וטראומה מינית בקהילה שלנו, של טרנסיות, שהוא מאוד מאוד קשה, לאחרונה התאבדה מישהי מהקהילה שבמשך שלושת השנים האחרונות באמת ניסינו למצוא לה מענה של טיפול נפשי וכשלנו כולנו.
<אפרת לפלר: אני יכולה להגיב לנושא הזה?
<אפרת לפלר: שמי אפרת ואני ממשרד הרווחה, אני אמונה על תחום הטיפול בנשים במעגל הזנות.
<אפרת לפלר: במסגרת הסקר הלאומי שערך משרד הרווחה לבחינת תופעת הזנות במדינת ישראל באמת אנחנו גילינו ש-5% מכלל הנשים שנמצאות במעגל הזנות הן טרנסג'נדריות, זה נתון שמאוד הפתיע אותנו.
<אפרת לפלר: וכתוצאה מתכנית חומש שהכנו בגלל ממצאי המחקר אנחנו הגענו למסקנה שצריך להכין באמת תכנית ייעודית, איזשהי מסגרת ייעודית לנשים שהן טרנסיות בזנות רחוב כי הן באמת לא מצליחות להשתלב במסגרות שיש לנו היום לנשים, יש מורכבות בטיפול, יש מאפיינים אחרים, יש צרכים אחרים.
<אפרת לפלר: ובמסגרת תכנית חומש אנחנו גיבשנו מענים ייעודיים עבורן שאנחנו נמצאים במשאים ומתנים לתקצוב התכנית ואנחנו מקווים לממש אותה.
<נינה הלוי: אני חושבת שחשוב מאוד שאנחנו נהיה שותפים לזה.
<אפרת לפלר: כשיגיע הרגע שאנחנו ממש, שיגיע ה"מאני טיים" אנחנו בהחלט נפנה אליכם.
נחמן שי: מה זה 5%, כמה זה במספרים?
<אפרת לפלר: זה בערך 500 נשים.
<נינה הלוי: אני רוצה להגיד שבזנות הזנות שאני מכסה - - -
נחמן שי: 500 נשים טרנסג'נדריות שבזנות - - - תגיד שיש יותר - - -
<אפרת לפלר: יש את הסקר הלאומי, אם יתר האומדנים נכונים אז אני מניחה שגם האומדן הזה נכון.
<אפרת לפלר: הסקר הלאומי מדבר על 12,000 בכלל נשים וגברים בזנות, מתוכם 5% - - -
<נינה הלוי: אני יכולה שנייה להגיב לזה?
נחמן שי: הבטחתי לנציגת משרד השיכון.
נחמן שי: נחזור אלייך.
<רות מנע: שמי רות מנע, אני מנהלת האגף לטיפול בפרט וחריגים במשרד הבינוי והשיכון.
<רות מנע: אנחנו מנהלים מערך גדול מאוד של השתתפות בשכר דירה, משלמים ל-165,000 זכאים סיוע בשכר דירה.
<רות מנע: זכאים שעונים על קריטריונים מוגדרים, אני מניחה שבתוכם גם נמצאים רבים מהקבוצה.
<רות מנע: יש לנו גם מערך של ועדות חריגים שדנות בכל מי שלא עונה לאותם קריטריונים.
<רות מנע: אנחנו לפני כמה שנים נפגשנו עם אחת העמותות, אני לא זוכרת, ושיקפנו בפניהם את כל תהליך הגשת הבקשה כולל הגעה לוועדת חריגים, למדנו את העניין ובאמת בוועדות החריגים יש שימת לב מיוחדת לצרכים שעולים כתוצאה מהפניות האלה לוועדה.
<רות מנע: אנחנו בשנתיים האחרונות גם עשינו תכנית סיוע מיוחדת לצעירים וצעירות בסיכון, הזכרת את ציפי גליק, אז הייתה לנו תכנית משותפת.
<רות מנע: קיבלנו תקציב מיוחד לסיוע, סיוע בשכר דירה, לאותם צעירים וצעירות שהוגדרו על ידי ציפי.
<רות מנע: אני ממש ממש בימים האלה מחכה לתקציב חדש לשנת 2018 אז מקווה מאוד מאוד, זה הולך לכיוון חיובי וטוב, אבל בגלל שזה לא תכנית מתוקצבת אני חייבת כל שנה לחכות לתקציב שלה.
<רות מנע: זהו, בגדול, אם יש שאלות אני מוכנה לענות.
<ירון גל: צריך לדאוג שהיא תהיה מתוקצבת.
<ירון גל: עכשיו יש צעירות, לא רק מהקהילה הטרנסית - -
<רות מנע: זה כולל את כולם, נכון, לא רק מהקהילה.
<ירון גל: - - מחכות ואנחנו כבר באמצע פברואר ואין עדיין אישור לתקציב.
נחמן שי: כמה זמן לוקח, זה בטח - - -
<רות מנע: זה לא תכנית מתוקצבת ואני בשנתיים האחרונות לקחתי מתקציב ועדת חריגים איכשהו והפעלתי אותה לטובת הקבוצה הזו.
<רות מנע: השנה אני מחכה, אתמול אגף התקציבים אמר לי זה בסדר, מחכים לסגור פינות - - -
נחמן שי: בכמה כסף מדובר?
<רות מנע: אני אתחיל במיליון שקל.
<רות מנע: אנחנו סייענו ב-1000 שקל לחודש לשנה לפי אותם תבחינים שציפי בדקה ואישרה.
<רות מנע: אנחנו לא גוף שמטפל כמו משרד הרווחה אבל אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם משרד הרווחה.
נחמן שי: 1000 לחודש לשנה - - -
<רות מנע: עבור 12 חודשים.
נחמן שי: לכמה אנשים זה נותן?
נחמן שי: 60-70-80 איש.
<רות מנע: לא, המיליון שקל הזה יתן ל-83 אבל אנחנו בשנתיים האחרונות נתנו, היה לנו 3.5 מיליון.
<נינה הלוי: אני רציתי לבקש, אני אשמח להנחייה לאיך להגיש את הבקשות האלה כי יש לי כמה וכמה נשים טרנסיות - - -
<רות מנע: אני אסביר לך, אין בעיה.
נחמן שי: יש לנו פה את מאיה, בבקשה מאיה.
<מאיה ארבל: שמי מאיה ארבל ואני מנהלת תחום טרנס באיגי, ארגון הנוער הגאה.
<מאיה ארבל: נייר העמדה מחולק לכם מולכם.
<מאיה ארבל: אני בהמשך ישיר להדרה של אנשים טרנסים ממרחב אזרחי ציבורי רוצה לדבר על תקנים למשכורות- - - על צביעת תקציב לתקני משרות בארגוני קהילה וארגוני חינוך.
<מאיה ארבל: זה קצת נשען על חובת ייצוג במגזר ציבורי.
<מאיה ארבל: ארגונים שכבר עיקרם לייצר איזשהו חינוך והסברה בקהילה, פנימה זה לייצר, לשנות שיח ולהגדיל את הפעילות הייעודית והן בבחינה הציבורית לשנות את השיח הציבורי.
<מאיה ארבל: אז לייצר בעצם תקנים של צוותים של שלושה שפונים לחברים מהקהילה הטרנסית וירכיבו צוות, צוות שיכול לנהל את הפינג פונג שלו בעצמו, תוך כדי אנשים בעידוד עצמי, להגדיל את הפעילות הארגונית, לייצר בתוך הארגונים עצמם נראות טרנסית, שיח טרנסי ומכליל.
<מאיה ארבל: ובדה פקטו של הפרטים האלה זה מייצר נראות טרנסית ציבורית.
<מאיה ארבל: טרנסים לוקחים חלק בחיי משרד, חיי סטודיו, ברחוב, בבתי קפה ופתאום כל ההזרה הזאת שאנשים מהקהילה נתקלים בה בבואם לבקש את שירותי המדינה היא הולכת ופוחתת כי אנשים פשוט עובדים עם אנשים ומכירים ברמה הפרקטית.
<מאיה ארבל: ואז ההזרה הזאת יורדת.
<מאיה ארבל: וזה לא רק דמויות בתכניות טלוויזיה או איזשהו נושא שיש לטפל בו כאוכלוסיית העצמה אלא באמת אנשים דה פקטו שאנחנו מכירים שנוסעים באוטובוס, יושבים בבתי הקפה, אוכלים איתנו, שותים איתנו ואנחנו נפגשים איתם מעבר לדמות הזאת.
<מאיה ארבל: אז אני רוצה לייצר איזשהי פנייה למשרד הרווחה שאני יודעת שכבר יש תקציבים.
<מאיה ארבל: אני אישית, אני פעילה טרנסית, המשכורת שלי משולמת על ידי משרד הרווחה, אז אני מייצרת איזשהי דרישה לבקשה לייצר איזשהו תקציב, לחשוב על הדבר הזה, להבין איך אפשר לייצר אם בארגוני קהילה, אם בארגוני חינוך, אם במוסדות ציבוריים.
נחמן שי: את רוצה עובדים ייעודיים לנושא המסוים הזה, שיצבעו את התקן במשימה.
<מאיה ארבל: אני רוצה תקנים צבועים.
נחמן שי: השאלה אם זה ממלא משרה מלאה, אני לא יודע.
<מאיה ארבל: אז זהו אז כיום כבר לפני ארבע שנים ארגוני הקהילה הבינו שכדי למשוך לעצמם חברים מהקהילה הטרנסית כדי לייצר איזשהו אקטיביזם פנים ארגוני וחיצוני צריך לשלם.
<מאיה ארבל: אנשים מהקהילה הטרנסית נתקלים בחוסר פניות רגשי, לו"זי, כלכלי, קיומי, להגיע ולתרום למערך החברתי החשוב הזה.
<מאיה ארבל: וארגונים כמו חושן, כמו איגי, הבינו שכדי לייצר הזמנה וכדי להנגיש מרחב אקטיביסטי לזהויות טרנסיות יש לשלם להם באחוזי משרה, בתשלומים פר פעילות והדבר הזה הוכיח את עצמו.
<מאיה ארבל: ובארבע שנים אחוזי הנוכחות של פעילות ופעילים טרנסיים לתוך הארגונים גדלה משמעותית ועם הנוכחות גדלה הפעילות, השתנה השיח, גם פנים קהילתי, גם פנים ארגוני וגם החוצה.
<מאיה ארבל: זאת אומרת אנחנו כולנו יודעות איך השיח, אפרופו הקהילה הטרנסית, היה לפני חמש שנים והיום.
<מאיה ארבל: וזה בהכרח תוצר ישיר של אנשים שמעורבים בקהילה, שמעורבים בחברה האזרחית כאזרחים יצרניים.
<מאיה ארבל: אז אני חושבת שזה נושא חשוב ביותר הבנה של יצירת תקציב צבוע למשכורות באחוזים גבוהים.
<מאיה ארבל: אין היום דבר כזה בארגונים, אפילו לא עובד אחד ב-100% משרה.
<מאיה ארבל: אם אפשר לייצר אפילו שלושה תקנים של 60% משרה, ואפרופו קצבאות של 1000 בחודש, אנחנו כולנו יודעות שזה מעט מדיי ולא מספיק - - -
<נרד בראון: אני לא בטוחה שהבנתי נכון.
<נרד בראון: את מתכוונת לארגונים שאנחנו - - -
<מאיה ארבל: אני מדברת על ארגונים שנתמכים כבר היום על ידי משרד הרווחה ומתוקצבים לפעילות ייעודית לטרנס- - -
<נרד בראון: אגודת הלהט"ב ואיגי - - -
<מאיה ארבל: וגם חושן, אני לא יודעת אם זה משרד הרווחה תומך בהם - - - משרד החינוך.
<מאיה ארבל: חושן כדי לייצר הגעה של פעילות ופעילים טרנסיים לפעילות משלמים לאנשים טרנס על הפעילות הזאת.
<קריאה: שעה שאחרים מקהילת הלהט"ב עושים בהתנדבות.
<מאיה ארבל: עצם עניין התשלום הזה יוצר הנגשה של מרחבים, של מרחבי פרנסה, של מרחבי חינוך, של מרחבים אזרחיים ציבוריים לחברי הקהילה.
<מאיה ארבל: אם אנחנו מדברות על שילוב אזרחיות, אם אנחנו מדברים על העצמה של קהילה, פרנסה זה הבסיס לה.
<מאיה ארבל: אז אני מדברת על תקציב גדול, משמעותי שצבוע למשכורות ייעודיות לקהילה הייעודית בתפקידים ייעודיים.
<מאיה ארבל: זאת אומרת, עכשיו אני גם מדברת כרגע רק על ארגונים, מבחינתי, אפרופו, לאורך כל היום הזה גם בוועדה הזאת שמענו על נושאים שהקהילה הטרנסית נפגשת איתם בצורה הממסדית.
<מאיה ארבל: גם במגזר הציבורי בעיניי זה יכול להיות.
<מאיה ארבל: לחלוטין עיריות במוניציפלי יכולים להקצות כזאת משרה, זה כבר קורה ייצוג להטב"י, ניכנס לתוך פוליטיקה פנים קהילתית או מגדרית, ייצוג גברי, ייצוג נשי, סגרגציה של הדרה בקהילות, אז ייצוג טרנסי בתשלום ופרנסה הוא קריטי ומהותי לשינוי תפיסת האינדיבידואל והמגדר והשיח בחללי העבודה וכמובן בחברה אחר כך.
<מאיה ארבל: תודה.
נחמן שי: יש לי עוד דוברת אחת את אפרת, ואחריה אנחנו ניכנס לסיכומים כי הזמן רץ.
נחמן שי: בבקשה אפרת.
<אפרת טילמה: שלום לכולם.
<אפרת טילמה: אני רוצה לספר לכם על העבר, על ההווה ועל העתיד.
<אפרת טילמה: אני אחת הטרנסיות הראשונות במדינת ישראל.
<אפרת טילמה: את דרכי התחלתי בשנות ה-60 המוקדמות.
<אפרת טילמה: כבר אז הכרתי את משטרת ישראל שהתעללה בי, הכתה אותי, פצעה אותי, אסרה אותי.
<אפרת טילמה: חוויתי שואה מגדרית.
<אפרת טילמה: נאלצתי לעזוב את מדינת ישראל.
<אפרת טילמה: 40 שנה התגעגעתי למקום שבו נולדתי, 40 שנה חיכיתי ליום הזה שאני אוכל לחזור חזרה למקום הזה.
<אפרת טילמה: אחרי 40 שנה גם חזרתי ארצה.
<אפרת טילמה: מצאתי מדינה לגמרי חדשה, עם אנשים חדשים, עם אנשים שרואים בזהות שלנו כאנשים.
<אפרת טילמה: אבל אנחנו, החברה הטרנסית, אנחנו תמיד נמצאים בשוליים, זה לא חשוב איפה שנהיה אנחנו נופלים בין הכסאות.
<אפרת טילמה: ואז החלטתי משהו, אני צריכה לקום ולעשות משהו שאף אחת לא הצליחה לעשות עד היום.
<אפרת טילמה: אני התנדבתי למשטרת ישראל, אני המתנדבת הטרנסית הראשונה במשטרת ישראל ואני גאה.
<אפרת טילמה: אבל אני לא גאה מפני שמשטרת ישראל אז הכניסה אותי לארון ומשטרת ישראל לפני שלוש שנים הוציאה אותי מהארון רק בכדי לעשות סרטון תדמית כמה משטרת ישראל היום היא משטרה מודרנית.
<אפרת טילמה: אבל כשאני שומעת מה שקורה בשטח ואני יודעת, אני מכירה את תחנת שרת מפני ששירתתי שם, אני נדהמת.
<אפרת טילמה: אני רואה סרט, אני רואה פלשבק.
<אפרת טילמה: זה מרגיז אותי מפני שתמיד תחנת שרת היו נוכחים בסרט הזה והם אמרו שאני עשיתי להם איזשהו שינוי, אבל איפה השינוי נשאר?
<אפרת טילמה: אומרים יש הסברים, מסע הסבר במשטרה, כן, לקורס פו"ם, פעמיים קראו לי לקורס פו"ם, פיקוד ומטה, הקורס הכי גבוה במשטרת ישראל.
<אפרת טילמה: מפקד מחוז תל אביב ביקש ממני בזמנו, אפרת אני רוצה אותך בתוך שגרירה של משטרת ישראל, בתור אישה טרנסג'נדרית, שתהיי שתדברי, שיהיה לך שיח עם השוטרים ויהיה לך שיח עם הטרנסג'נדריות, אלו גם שברחוב.
<אפרת טילמה: קורס פו"ם קיבלתי.
<אפרת טילמה: אני חושבת שמסע ההסברה של משטרת ישראל צריך להיות הרבה יותר מסיבי, אתם צריכים לשלוח אותי לשטח, שאני אהיה עם השוטרים ביחד ושאני אראה מה שקורה בשטח ושתחנת שרת, ותחנה נהדרת אני אוהבת אותה, אני אוהבת את המקום, אבל אני לא יכולה לשמוע ששוטרים מתעללים בנשים טרנסג'נדריות, ואני לא אתן לזה לקרות, בשום פנים ואופן, אני אגיע למקומות הכי גבוהים.
<אפרת טילמה: חוץ מזה, אני גם אומרת, אני כתבתי את סיפור החיים שלי, הסיפור חיים שלי היה כל כך מוצלח שתיאטרון הלאומי של ישראל, הבימה, מעלה אותו, לזאת ייקרא אישה, ואני גאה, ושם גם מראים מה משטרת ישראל עשתה בשנות ה-60 איתי, מה משרד הפנים עשה איתי בשנות ה-70.
<אפרת טילמה: הטרנסיות של שנות ה-60, ה-70, הן טרנסיות כולן פגועות.
<אפרת טילמה: היום הן חיות בעוני, אין להן לאיפה ללכת, הן כבר לא יכולות לקבל עבודה.
<אפרת טילמה: לזה צריכים לדאוג, לדור שלנו, לדור שעבר באמת את הטראומה הכי גדולה, את השואה המגדרית, תודה רבה.
נחמן שי: תודה רבה אפרת.
נחמן שי: יואל חסון, בבקשה, מהמחנה הציוני, יושב ראש הסיעה שלנו, בבקשה יואל.
יואל חסון: תודה רבה אדוני היושב ראש, תודה רבה על הדיון הזה.
יואל חסון: אני כמו כל שנה ב-10 שנים האחרונות שמח שיש את היום המיוחד הזה כאן בכנסת.
יואל חסון: משנה לשנה היום הזה הופך להיות הרבה יותר עוצמתי, הרבה יותר מהותי, הרבה יותר חשוב.
יואל חסון: אני זוכרת את השדולה הראשונה שהייתי בה בסביבות 2006 או 2007, שניים שלושה ח"כים, שעה וחצי דיון ונגמר הסיפור.
יואל חסון: אתה רואה לאן זה הגיע היום, אתה רואה את היקף הטיפול בבעיות, ויש כל כך הרבה בעיות, והייתי בוועדות שונות ודיברנו על הדברים.
יואל חסון: אני אגיד ככה, קודם כל, צריך להגיד את האמת, בתחום החקיקה אנחנו עדיין לא מצליחים, אנחנו לא מצליחים.
יואל חסון: ואני רוצה שתדעו את זה, אנחנו לא מצליחים בגלל שאין רוב בכנסת לשינויים האלה, אנחנו לא מצליחים כי ההרכב הקואליציוני הפרלמנטרי של מדינת ישראל לא מאפשר לעשות את השינויים האלה.
יואל חסון: אם היו הצבעות חופשיות בכנסת היום כמעט כל חוקי הלה"טבים שאתם חושבים או מדמיינים שאתם רוצים להעביר, בוודאי החשובים בהם, יש להם רוב בכנסת, יש להם רוב בכנסת.
יואל חסון: משמעת קואליציונית לא מאפשרת את זה ואתם יודעים גם למה.
יואל חסון: אבל זה לא אומר שדברים לא משתנים.
יואל חסון: עצם הדיונים, עצם העלאת הנושאים כאן בכנסת או בזירה הציבורית משנים מציאות, נכון הרבה באמצעות בתי משפט, בתי משפט הרבה פעמים יוצרים את השינוי ויוצרים את השוויון שאנחנו כל כך רוצים להגיע אליו.
יואל חסון: אבל גם נוצרת מציאות בציבוריות, באורח חיים, ביום יום, מתגברים על יותר ויותר בעיות.
יואל חסון: אפרת, את דיברת עכשיו באמת נגעת לליבי בתיאור הזה.
יואל חסון: כל הזמן מדברים על האוכלוסייה הזאת ומדברים על אלה שאנחנו רואים באמת את הצעירים ובאמת אני אף פעם לא חשבתי כל כך רחוק ואתם באמת הדור, את הגדרת את זה, עבר את ה- - - קשה לי להגיד את המילה הזאת אפילו, אבל עבר את הדבר הקשה הזה שאת תיארת אותו כי באמת תקופה שלא ידעו איך להתמודד עם הדברים האלה ועם אנשים מהסוג הזה.
יואל חסון: והיום אני מקווה שאנחנו במקומות אחרים ודיון כזה עם המשרדים הרלוונטיים אמור לפתוח את הדלת ולמנוע את מה שאת עברת, אפרת, שלא יקרה לדור הצעיר.
יואל חסון: הנקודה המעניינת, נחמן, שהיא העלתה, שצריך לחשוב אולי כחלק מהסיכום לטפל בה, באמת על אוכלוסייה ותיקה שיש לה את הבעיות האלה עם עוני או מציאות אחרת שצריך לראות איך מטפלים בהם.
יואל חסון: אני לא יודע אם מישהו מרכז את השמות או מרכז את ה- - - אני אשמח להתגייס לזה - - -
<נינה הלוי: יש ב-14:00, יש ישיבה של השדולה וזה הנושא - - -
<אפרת טילמה: הבעיה היא גם שאין תיעוד רפואי היסטורי.
<אפרת טילמה: זאת אומרת, אנחנו היינו לוקחות הורמונים כמו שרצינו, לא היה שום דבר.
<אפרת טילמה: אנחנו סובלות גם מאיזשהם מחלות שאף רופאים היום לא יודעים מאיפה זה מגיע וזה בגלל הדברים האלה בגלל שהכל היה פיראטי.
יואל חסון: אז אם מדברים על זה היום ב-14:00 זה מצויין ואני אשמח להתגייס ותודה רבה לכם.
נחמן שי: תודה יואל.
נחמן שי: נינה.
<נינה הלוי: דקה לתקן פה את המספרים בנושא הסקר הלאומי של תופעת הזנות.
<נינה הלוי: אני אישית מכירה משהו כמו 130 נשים טרנסג'נדריות בזנות רק באזור תל אביב, רק בזנות רחוב.
<נינה הלוי: יש מאות רבות של נשים טרנסג'נדריות שעושות זנות בדירות ואני כמעט לא מצליחה להגיע אליהן וזה רק בתל אביב.
<נינה הלוי: בארץ אין כל כך מחקרים על הקהילה שלנו אבל מחקרים מארצות אחרות מדברים על משהו כמו 80% מהנשים הטרנסיות בשלב כלשהו בחייהן היו או נמצאות בזנות ומאוד מאוד חשוב להסתכל על סדר גודל התופעה וכמה שהיא בעצם נסתרת, לא מדוברת ולא נראית.
<ירון גל: מאיה העלתה את נושא ההעסקה ואנחנו יודעות שיש אפליה מאוד מאוד גדולה - - - תעסוקה דווקא האזרחית או בכלל.
<ירון גל: בעל עסק כשבאה אליו אישה טרנסית שהנראות שלה לא תואמת את הזהות שלה או כן תואמת את הזהות שלה אבל לדעתו הזהות שלה והנראות שלה לא תואמות את הנורמות החברתיות הוא יגיד, אני לא רוצה להעסיק אותה כי היא תפגע לי בתעסוקה, היא תפגע לי בהכנסה.
נחמן שי: זה בניגוד לחוק.
<ירון גל: זה בניגוד לחוק, הוא לא יגיד את זה בצורה רשמית, אנחנו לא תמיד נדע להקליט אותו גם אם הוא אומר את זה בצורה רשמית וגם אנחנו לא בטוח נלך לתבוע אותו כי זה גם דורש עורך דין ודברים כאלה.
<ירון גל: השאלה אם יש אפשרות לאיזשהו משרד, לאיזשהי חקיקה, תקינה, משהו, לעודד את המעסיקים להעסיק אנשים מגוונים מגדרית כמו שנהוג בעולם במקומות מסויימים וכמו שאפשר לעשות לגבי כל מיני אוכלוסיות.
נחמן שי: יש חקיקה שמעודדת מגזרים שונים, אני לא יודע אם אפשר להחיל את זה, כן, יש חקיקה, שלא תחשוב שמיישמים את זה בהיקפים, לגבי ערבים, לגבי דרוזים, כל פעם מחפשים איזה קריטריון אחר כדי לפתוח מקומות, אני לא יודע, אני מוכן לשאול את השאלה הזאת.
נחמן שי: אם יש לכם איזה הצעות יותר קונקרטיות אז גם נשמח לקבל אותן, שמעתם שיואל מוכן להתגייס ולעזור והוא כוח רציני.
נחמן שי: אני רוצה להודות לכולכם ולכולכן על הדיון החשוב הזה.
נחמן שי: קודם כל על היום כולו.
נחמן שי: יואל צודק בכך שהוא רואה כמוני את השינוי הגדול שמתחולל בכנסת ובציבורית, אני אומר את זה כל שנה מחדש, אני זוכר ימים אחרים שבאמת היו מצניעים ומסתירים ומתביישים ומרחיקים מהעין וחס וחלילה לא להדבק בזה.
נחמן שי: אבל אני חושב שכאן התחולל משהו מאוד חשוב בחברה הישראלית ואני חושב שכל אחד מחברי הקהילה שמופיע ומציג את עצמו הוא לוחם.
נחמן שי: הוא לוחם וכמו שאת אומרת הוא שוכב על הגדר כדי שהדורות הבאים כבר יעברו הלאה יותר מהר.
נחמן שי: ככה זה בחיים, תמיד צריך אנשים שישכבו על הגדר, ואת בדיוק היית שם בשחזור ההיסטורי ואני זוכר את הימים והשנים האלה ואת ההתייחסות הציבורית - - -
<אפרת טילמה: אבל אני רוצה עוד משהו אחרון להגיד לך - היו לי שלושה חלומות, את שלושתם הגשמתי, עברתי את הטרנספורמציה, קיבלתי את המקצוע שחלמתי עליו, הייתי דיילת אוויר 23 שנה בחברה בריטית והייתי אישה נשואה, אז עברתי את הכל, וגם גידלתי ילד, אז ככה שעברתי את הכל.
נחמן שי: יש אנשים בודדים שיכולים להגיד שהגשימו את חלומם.
נחמן שי: וזה לא כל החלומות, בטוח שיש לך עוד חלומות, אני לא מכיר אנשים שאין להם חלומות.
נחמן שי: בלי חלומות אנחנו לא יכולים לחיות.
נחמן שי: אם מיצית את אלה מהר תמציאי חדשים.
נחמן שי: החלום יהיה שכולנו נבין את הדברים.
נחמן שי: הנושא של הישיבה היה ממשק בין מוסדות המדינה לבין הקהילה הטרנסג'נדרית.
נחמן שי: אני חושב שנאמרו פה כמה דברים.
נחמן שי: אנחנו נתעד אותם אבל גם חלק מהעניין הוא ביצירת הקשרים הפורמליים והבלתי פורמליים בין הקבוצות שאיכשהו התחלקו פה משני הצדדים של השולחן.
נחמן שי: אני חושב שזה כל הזמן נותן תחושה.
נחמן שי: זה אף פעם לא יספיק ותמיד יהיו וזה יתרחב וילך ככל שהרגישות והאכפתיות יגדלו וגם ככל שהחברה נעשית יותר מגוונת ויותר פתוחה.
נחמן שי: אבל יחד עם זאת אנחנו כולנו באמת שותפים למהפכה הזאת ואני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון ואנחנו נמשיך את היום ונגלגל אותו גם במקומות חדשים.
<אבי סופר: נחמן, אתה מוכן להדגיש בסיכום שאנחנו החלטה מעשית מקבלים את נוהל השב"ס.
נחמן שי: זה לא נוהל, זה מדיניות.
נחמן שי: אמרה כבר ריקי, יש לי כבוד גדול לשירות בתי הסוהר, לאחרונה שמעתי אגב כמה ראיונות עם מפקדות של בתי סוהר שזה עשה לי תיאבון להכנס לכלא ולהכנס לתכנית הטיפולית.
נחמן שי: מאוד התרשמתי, אני לא זוכר את השמות אבל שתי מפקדות זה היה יוצא מן הכלל.
נחמן שי: אז עוד פעם, תודה רבה לכולם.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-26 בפברואר 2018 ואנחנו נעסוק בניתוח מגדרי של הצעת תקציב המדינה לשנת 2019, בעצם 2019 ו-20'.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה שחברת הכנסת עליזה לביא, יושבת ראש ועדת המשנה למאבק בזנות, אבל היושב ראש הקודמת של הוועדה לקידום מעמד האישה, אני שמחה שהצטרפת לדיון, אני יודעת שהנושא הזה קרוב לליבך.
עאידה תומא סלימאן: כולנו יודעים שכל הנושא של תקצוב מגדרי הובל בקדנציה הקודמת על ידי בעיקר גם חברת הכנסת עליזה לביא כיושבת ראש הוועדה ונתקבלה החלטת ממשלה בנידון שחייבה את משרדי הממשלה לאורך ארבע שנים באופן הדרגתי לעשות ניתוח של תקציב המשרדים השונים מבחינה מגדרית.
עאידה תומא סלימאן: המטרה העיקרית הייתה ועודנה בנושא הזה לנסות לבדוק באמת מהו נתחן של הנשים בחלוקת המשאבים של השירותים שהמשרדים נותנים לאזרחי מדינת ישראל, האם החלוקה היא שוויונית, האם הנשים באמת מקבלות את מה שמגיע להן כאזרחיות שוות.
עאידה תומא סלימאן: המטרה השנייה הייתה גם לבחון מה המצב של הנשים בתוך המשרדים השונים אם זה מבחינת עובדות משרד או מבחינת ההתקדמות בתוך המדרג של התפקידים בתוך המשרדים השונים.
עאידה תומא סלימאן: אחד מהגילויים המדהימים כשהתחלנו בוועדה לקידום מעמד האישה בקדנציה הזו, ואני באמת הרמתי את הכפפה שנשארה מהקדנציה הקודמת וראיתי את החשיבות של המשך המעקב והבקרה על יישום החלטת הממשלה הוא הפער האדיר שהיה בשכר בין נשים לגברים אפילו בשירות המדינה.
עאידה תומא סלימאן: זה אחד התוצרים שהיו ברורים מהניתוח שנעשה בעבר לתקציב המשרדים השונים מבחינה מגדרית.
עאידה תומא סלימאן: אבל עלו כמה וכמה נושאים אחרים, כבר קיימנו שני דיונים - - - בוא נגיד ככה, קיימנו דיונים בשנתיים שזה היה הרבה יותר מאשר שני דיונים כי בעבר, בשנים הקודמות, אנחנו הלכנו על לקיים דיונים שהם לפי כל משרד, ביקשנו מכל משרד להגיע להגיש את הניתוח שהוא עשה לדיונים שלו ואנחנו קיימנו 15 ישיבות של הוועדה שעסקו בתקציבים השונים של המשרדים השונים וגילינו כמה ממצאים עיקריים.
עאידה תומא סלימאן: אני ביקשתי, והכנו חוברת שתצא לאחר הדיון הזה שתכלול גם את הממצאים שמכון המחקר בכנסת עשה כבר סקירה בשנתיים הקודמות וגם השנה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נכלול גם את הסקירה אבל עיקר ההמלצות של הדיונים הקודמים.
עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה לפתוח בכל ההערות שהיו לנו על הניתוחים הקודמים שנעשו אבל אנחנו עוסקים בימים אלה, הכנסת תעסוק באישור תקציב המדינה לשנת 2019-2020.
עאידה תומא סלימאן: כבר בדיון שהתקיים במליאה אמרנו שבעינינו יש הרבה שאלות למה עכשיו אנחנו מקיימים את הדיון על תקציב המדינה.
עאידה תומא סלימאן: תקציב המדינה בדרך כלל מובא לכנסת לקראת סוף השנה.
עאידה תומא סלימאן: השנה החליטה הממשלה לא רק לקיים דיונים עבור שנתיים מראש אלא להוסיף לזה גם את השנה הזו של 2018.
עאידה תומא סלימאן: כלומר אנחנו שלוש שנים לפני הזמן כמעט מקיימים דיון על מה יקרה ב-2020.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שיש לנו הרבה הערות, אבל מה שבטוח, להגיש תקציב במהירות כזו הפקיעה מהידיים שלנו לקיים את הבקרה האמיתית ובעיניי גם כן הפקיעה מידיי המשרדים את האופציה לנהל ניתוח תקציב מגדרי בצורה נכונה ולפי ההמלצות והפנמת כל התוצאות שהיו והתקיימו בעבר.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד ארצה קודם כל שנשמע את הסקירה שהכין עבורנו הממ"מ כדי לראות מה קורה כי השנה אנחנו מקיימות את הדיון מחמת קוצר הזמן לצערי הרב, זאת עוד השפעה שהייתה בהבאת התקציב בצורה כזו, שאנחנו לא נוכל לקיים דיונים על כל משרד לבד אלא אנחנו נעשה סקירה כללית של התקציב המגדרי, של הניתוחים השונים של המשרדים בישיבה אחת ואני מאוד מקווה שנצליח לרדת לעומק הדברים ואם נצטרך עוד דיונים נצטרך לחפש זמן לפני אישור התקציב שנעשה את זה.
עאידה תומא סלימאן: אילנית, בבקשה, אני יודעת שעבדתם על המסמך והוא מעניין ביותר, בבקשה.
<אילנית בר: לבקשת יושבת ראש הוועדה באמת הכנו סקירה של ניתוח של התקציב המגדרי.
<אילנית בר: הסקירה שעשינו היא בפן הטכני, היא לא בתוצאות של הניתוחים של המשרדים, המטרה הייתה יותר לבדוק אם המשרדים ניתחו את כל מה שהם היו צריכים לנתח, אם הם ציינו את הקשיים שלהם ובעצם עמדו בהחלטת הממשלה.
<אילנית בר: את ציינת שהתקציב היה אמור להיות מנותח הדרגתית להגיע ל-100%, ולא הייתה ממש הדרגתיות כי היו שני תקציבים דו שנתיים ועכשיו התקציב הזה שהגיע קצת מוקדם אז משרדי הממשלה הייתה להם באמת פחות הזדמנות ללמוד איך לעשות את זה.
<אילנית בר: מה שמאוד בלט בניתוחים זה בשנה שעברה דיברת על זה הרבה שאנחנו רוצים שהניתוחים יהיו צופי אל פני העתיד ולא ניתוחים של התקציב שהיה.
<אילנית בר: וזה לא קרה, גם השנה הניתוחים הם ניתוחים על תקציב 2017 ולא על תקציב 2019 וגם אין ממש התייחסות על החלקים התוספתיים.
<אילנית בר: זאת אומרת, המשרדים לא בדקו מה התוספת של התקציב לשנת 2019 ולפחות אותה לנתח בצורה שונה.
<אילנית בר: חוץ מזה לא הוצגו בעצם תכניות איך לשנות את המצב ברוב המשרדים.
<אילנית בר: היו כמה משרדים שבנושא השכר כן הציגו תכניות לשיפור.
<אילנית בר: עדיין, רוב ההערות נשארו.
<אילנית בר: בתקציב הקודם הייתה איזשהי התקדמות, בתקציב של 2017 ו-18' ראו איזשהי התקדמות ביחס לניתוחים של תקציב 2015 ו-16'.
<אילנית בר: בתקציב הזה הניתוחים הם דיי זהים לניתוחים שהיו בשנה שעברה.
<אילנית בר: השרה גמליאל אמרה בדיון בשנה שעברה שהמשרד שלה יעשה איזשהן סדנאות למשרדים שהסדנאות היו אמורות להיות ייחודיות לכל משרד בהתאם לצרכים שלו.
עליזה לביא: האם נעשו סדנאות?
<אילנית בר: לא.
<אילנית בר: אז הסדנאות האלה לא נעשו ומה שאמרו לי מהרשות למעמד האישה זה שבגלל שהתקציב הוקדם והוא לא הוגש בסוף השנה אלא עכשיו הם בעצם לא הספיקו לעשות את ה- - -
עליזה לביא: חלפה שנה מאז שהיא התחייבה נכון?
עאידה תומא סלימאן: יותר משנה.
עליזה לביא: זה לא חייב להיות - - - תקציב שרוצים להקנות ידע ולהביא - - -
עאידה תומא סלימאן: דווקא מקנים את הידע הרבה לפני כדי שיוכלו לממש אותו בהכנות.
עליזה לביא: היינו רוצים, ברשותך גברתי, אולי להפנות שאלה או מכתב לשרה מתי היא תתחיל, את יודעת, ללמוד על הנושא הזה, יש את ה-OECD שמסייעים ברמה בינלאומית, יש מדינות רבות שצברו ניסיון.