GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: לא, כי אם זה נשירה מבית הספר אני יכולה לצאת מנקודת הנחה שמחצית אלה שנושרים כבר נמצאים בתכניות.
עאידה תומא סלימאן: אבל אתה אומר לי שלא.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, חלק מה - - -
<יונתן אייל: זה בא למנוע את הנשירה.
<יונתן אייל: זה מזהים תלמידים שהם בסיכון, העדרויות- - -
<יונתן אייל: פיתוח והפעלה של תכניות חדשות - לימודי הנדסאים למבוגרים, אני מדבר על מכללות מה"ט, היה מעבר מאוד משמעותי מדגם של תכנית שהייתה סגרגטיבית כלומר שהיו כיתות נפרדות לתלמידים הבדואים ועברו לתכנית שבה התלמידים משולבים בכלל הכיתות במכללה.
זאב בנימין בגין: מה זה ראשי תיבות אשב"ל?
<יונתן אייל: אני לא מצליח לזכור אותן.
<בני צרפתי: אפיק שילוב בדואים לתעסוקה.
<יונתן אייל: זה תכנית להנדסאים, זה תכנית שנעשית במכללות מה"ט - - -
<יריב מן: זה התחיל עם 60 צעירים בשנה ועכשיו זה עומד על 100.
<יונתן אייל: 100 תלמידים במחזור.
<יונתן אייל: זאת אומרת שבשנה יש יותר כי זה שנתיים.
<יונתן אייל: נותנים מעטפת מאוד משמעותית הן במימון והן מעטפת ב- - -
סעיד אלחרומי: באיזה שנה זה התחיל?
<יונתן אייל: הם התחילו ב-2013.
סעיד אלחרומי: ב-2013 אני מכיר דוגמה לאחד מהם, אחד המצטיינים שלא מצא עבודה.
סעיד אלחרומי: השאלה אם יש אינדיקציה כמה מהם כבר עברו השמה והם עובדים במקצוע שבו המדינה השקיעה כסף למכללות בפרוייקט הזה, יש אינדיקציה?
<יריב מן: אני אגיד שיש בעיה שהיא מוכרת לנו שאני משווה בין צעיר יהודי עם רשת קשרים הרבה יותר חזקה שבמקרה שירת בצבא עם מישהו, אני חושב שאחד ממפעלי התעשייה בנאות חובב ישמח להעסיק אותו לפני שהוא ישמח להעסיק צעיר בדואי.
<יריב מן: צריך להגיד, זאת עובדה, אנחנו לא מתעלמים מזה.
<יריב מן: אנחנו כן משקיעים כמדינה בהכשרות של הצעירים.
<יריב מן: עשינו ניסיון עם 16 סטודנטים שעבדו בגילת וברגע שהם מקבלים את ההכשרה ובאים עם ניסיון במכון וולקני יותר קל להם אחר כך להשתלב.
סעיד אלחרומי: אני לא בא להעיר נגד ההכשרה, אבל להשלים את הפאזל הזה.
סעיד אלחרומי: נקח את התלמיד מהתיכון להכשרה ואחר כך אנחנו כמדינה נעשה את העבודה להשמה שהבנאדם הזה ימצא תעסוקה.
סעיד אלחרומי: והשאלה, כמה אחוזים הגענו, זאת השאלה שלי.
סעיד אלחרומי: כי אנחנו לוקחים תלמידים, משקיעים בהם כמדינה, משקיעים כסף במכללה טכנולוגית בבאר שבע או בסמי שמעון או בכל מקום אחר ואחרי זה הם מסיימים, לאיפה הם חוזרים?
סעיד אלחרומי: הם חוזרים לתיכונים ללמד בבתי ספר.
סעיד אלחרומי: אנחנו לא רוצים אותם בהוראה, אנחנו הכשרנו אותם כהנדסאים וצריך לעשות השמה באינטל או בנאות חובב או במקומות אחרים.
סעיד אלחרומי: זאת השאלה - - -
זאב בנימין בגין: אחת השאלות היא האם יש נתונים.
זאב בנימין בגין: אבל יש לי הערה נוספת כללית לגבי היישובים הערבים.
זאב בנימין בגין: באופן עקיף, לא זו הכוונה ואנחנו רוצים שילוב יותר עמוק של בעלי ההשכלה הגבוהה במקצועותיהם זה נכון.
זאב בנימין בגין: אבל גם במצב הזה יש שיפור ניכר בגלל מה שאתה אומר ברמת המורים דוברי ערבית בבתי ספר ערביים.
זאב בנימין בגין: וזה מניב תוצאות טובות לטווח ארוך אז לא הכל הוא מבוזבז.
זאב בנימין בגין: זה לא מצב רצוי, אני מסכים איתך, אבל כדאי לראות גם את התמונה בכללותה מתוך שלא לשמה באה לתוצאה אחרת.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד שבדיון הקודם של הוועדה בנושא אנחנו ביקשנו נתונים, חבר הכנסת אלחרומי, וקיבלנו ש-77% לפי הנתונים שנשלחו לנו מהמחזור הראשון, 77% כן הייתה להם השמה ומתוך זה - - -
סעיד אלחרומי: איפה?
עאידה תומא סלימאן: אני אומרת לך את הנתונים שיש לי ואני מוכנה שנעביר אליך כדי ללמוד אותם יותר לעומק.
עאידה תומא סלימאן: 90% במקצועות שהם הוכשרו להם.
עאידה תומא סלימאן: כלומר 90% מה-77, זה הנתונים שנשלחו אלינו שאני מאוד מקווה שהם מדוייקים.
<שמואל דוד: נתון אחד שהגיע אלינו, אני מניח שגם אליכם, זה שמתוך אותו מחזור ראשון של 2013 רק ארבעה אנשים הגיעו לדיפלומה.
עאידה תומא סלימאן: לא, זה נתון שלא קיבלנו.
<שמואל דוד: זה נתון שאנחנו קיבלנו, אני לא יודע למתי הוא מעודכן, אבל שיעור מאוד - - -
עאידה תומא סלימאן: אז אם 90% מתוכם - - -
<יריב מן: יושבת ראש הוועדה - - - קשה והוא צודק.
<יריב מן: ופה זה מתכתב עם הדברים של חבר הכנסת כי הצעירים שכן מוצאים עבודה לא מחכים לדיפלום, הם עוזבים באמצע את הלימודים.
<יריב מן: אנחנו בסוף סופרים מי קיבל דיפלומה של הנדסאי.
<יריב מן: ומי שמהם כן מוצא עבודה פשוט עוזב את הלימודים ולא מסיים עם הדיפלום.
<יריב מן: וזו תקלה - - -
<קריאה: זאת בעיה כלל ארצית, צריך להגיד את האמת.
<יריב מן: כן, אבל בדרום אותו צעיר בדואי לא מחכה לקבל את התעודה אם הוא קיבל עבודה מכניסה על עצם זה שהוא משתלב בלימודים, בעבודה בתחום שבו הוא למד את ההנדסאות הוא נשאר לחכות לדיפלומה ולא משלים את הלימודים שלו.
<יונתן אייל: זה גם לא בהכרח אומר שהלימודים הושחתו לריק.
<יונתן אייל: כי יש תחומים שבהם אתה לא צריך את הדיפלומה אם זה לא חשמל ולא זה אז הוא עובד והוא מתפרנס יפה, מצא עבודה, יצא לשוק.
<שמואל דוד: זה רק אומר משהו לגבי מעטפת הסיוע שהיא לא מספיק גדולה כדי להשאיר את התלמיד ארבע שנים או חמש כשצריך.
<קריאה: זו סוגייה שהיא מאוד נפוצה בכלל במכללות מה"ט.
<יריב מן: הדיפלום עומד על 43% כשהמטרה בחומש הזאת לעלות ל-60 ומשהו אחוזים.
<יונתן אייל: אני אמשיך - בתחום החינוך היו, אני מביא את זה דוגמה לדעתי לתופעות שהן מעניינות, היו שתי תכניות, נחשון שהזכרתי קודם, נקרא יחד בערבית, שזה תכנית ללימוד לחיזוק השפה לגיל הרך.
<יונתן אייל: ואלו הן גם תכניות שבעצם נפוצו בכלל המדינה והותאמו למגזר הבדואי במהלך התכנית.
<יונתן אייל: אתגרים - תראו, הדברים מוכרים, עלו, אני פשוט אעבור עליהם כי חבל על הזמן.
<יונתן אייל: סוגיית הבעלות על הקרקעות והיישובים הבלתי מוכרים, יש לזה השפעה, לא צריך להגיד, בהרבה הרבה מאוד היבטים, החל באיתור של קרקעות לפיתוח וכלה ביצירת מתח ותחושה של התנגדות מול האוכלוסייה.
<יונתן אייל: אנחנו מדברים על משרדים שבסך הכל צריכים לעבוד עם האוכלוסייה וזה נושא שהוא בעיה - - -
עאידה תומא סלימאן: זה מאוד מעניין איך שאתה מציג את הדברים.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, בעיה, סוגיית בעלות על הקרקעות מול המשרדים שבסך הכל רוצים לעבוד עם האוכלוסייה, זה מאוד מעניין ה- - -
עאידה תומא סלימאן: מה לא הבנת חבר הכנסת?
זאב בנימין בגין: את הערתך.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהמשרדים לא רק בסך הכל רוצים לעבוד עם האוכלוסייה ואני לא חושבת שהכוונות הן תמיד כל כך נקיות וטהורות של המשרדים, במיוחד כאשר מגיע הנושא של העניין של בעלות על הקרקעות.
זאב בנימין בגין: מה זה קשור למשרדים?
זאב בנימין בגין: לא תפתר בעיית הבעלות על הקרקע ללא חקיקה שצריכה להיות דומה מאוד לחקיקה שהבאנו לכנסת לוועדת הפנים ב-2013.
זאב בנימין בגין: בלי זה לא תיפתר, זה חוצה את המשרדים, המשרדים לא יכולים להועיל בעניין הזה, זו בעייה של הכנסת והרוב בכנסת ובזמנו גם התנגדות של חברי הכנסת הערבים והאופוזיציה בכלל וגם בקואליציה - - -
עאידה תומא סלימאן: נכון, אני לא רוצה - - -
זאב בנימין בגין: מבחינה זאת זה אילוץ כללי על המערכת - - - אני מציע להתגייס לפתרון הבעיה הזאת אבל להגיד שהמשרדים לא מעוניינים - - -
סעיד אלחרומי: כל הנושא של תעסוקת נשים - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא אמרתי שהמשרדים בלי כוונות אני אמרתי בצורה הכי ברורה שאי אפשר לתאר את המצב כל כך נקי וחזר כל כוונות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מקיימים את הדיונים האלה ואנחנו רוצים למשוך לכיוון של השקעה אמיתית בפיתוח תעסוקת נשים ערביות בדואיות בנגב אבל אי אפשר להתעלם שיש איזשהן כוונות שפוגעות אפילו במטרה הזו.
עאידה תומא סלימאן: ברגע כאשר אנחנו אומרים שאחד הדברים, ועלה באחת הישיבות, למשל נושא החקלאות היה מקור פרנסה להרבה מהמשפחות הערביות הבדואיות.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אתה פוגע במקור הפרנסה הזה בגלל המחלוקות על, כאילו המחלוקת, על הקרקעות, זה פוגע גם כן בתעסוקת נשים.
עאידה תומא סלימאן: אז אי אפשר לבוא ולהגיד כאילו הכל נקי ו - - -
זאב בנימין בגין: גברתי היושבת ראש, כל המשרדים כולם שנוגעים בדבר נחלצו לכינון תכנית חומש חדשה תוך שילוש התקציב לעומת תכנית החומש הקודמת.
זאב בנימין בגין: אז לחפש כוונות לא טובות במשרדים אני חושב שזה לא נכון.
זאב בנימין בגין: בעיית החקלאות היא בעיה כללית אבל לומר שבדואים מתפרנסים היום מחקלאות, גם אצל יהודים קשה להתפרנס מחקלאות.
זאב בנימין בגין: אבל בסדר- - -
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת בני בגין, אני מציעה קודם כל לא לקחת את הדברים שלי ולהכליל - - -
זאב בנימין בגין: אנחנו הרי כדי להתקדם, חבל - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, אבל אתה אומר דברים ואני לא יכולה לעבור עליהם ככה כאילו זה קביעה סופית.
עאידה תומא סלימאן: אני לא אמרתי שהבדואים מתפרנסים מחקלאות, אמרתי שיש משפחות שהתפרנסו ובמיוחד האישה הערבייה הבדואית היה זה מקום פרנסה בשבילה ונלקח ממנה.
עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לא להגיד את זה.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, נמשיך את הדיון.
סעיד אלחרומי: בכפרים הלא מוכרים הוא אחד החסמים אבל בואו נתקדם בתעסוקת נשים כי יש לנו משהו להשכיל.
עאידה תומא סלימאן: וחוצמזה בינתיים אין תכנית חומש לתעסוקת נשים.
<יונתן אייל: מחסור בתשתיות ובמתקנים פיזיים - זה ברור, רוצים לפתוח מתנ"ס, רוצים לפתוח טיפת חלב, פשוט לא מוצאים את המבנה.
<יונתן אייל: תכניות שבוצעו חלקית הגיעו להישגים נמוכים, לא כל מה שהתכנית ניסתה לגעת בו - - -
<יריב מן: אני רגע אמקד את יונתן.
<יריב מן: תראו, איזור תעשייה למשל באבו קרינת שפותח בתכנית 3708 לא מגיע לידי מימוש בגלל שכשהתחילו תהליכי הפיתוח נזכר, אני לא חולק על זה, קם בנאדם ואמר סליחה, זה השטח שלי מזמן קודם והאזור הזה עומד ולא מתקדם.
<יריב מן: כלומר, השקעה ממשלתית עומדת, מחכה ליזמים שיבואו, שיעסיקו נשים.
<יריב מן: זאת הבעיה שאנחנו נתקלים בה היום, זאת המציאות.
זאב בנימין בגין: בעידן הנגב תראה את זה למשל.
<יריב מן: נכון גם בעידן הנגב התעוררות - - -
זאב בנימין בגין: בעידן הנגב קשה לפתח.
<יונתן אייל: אני אעבור לנושא של אי ידיעת עברית, אני מקווה שגם זה לא יעורר פה - - -
זאב בנימין בגין: ברשות היושבת ראש, האם תוכל לפרט או יש בכוונתך לפרט את הסעיף השלישי שלדעתי הוא חשוב ונראה אם הופקו לקחים מהם או אם הלקחים מהתכניות שבוצעו חלקיות והישגים נמוכים הופקו לגבי תכנית החומש הקיימת.
זאב בנימין בגין: אבל אולי יריב ירחיב בעניין הזה.
<יונתן אייל: אני אתן כמה דוגמאות בשלוף.
<יונתן אייל: לדוגמה, הייתה תכנית לפתח תכנית להנדסאים במסגרת משרד החינוך.
<יונתן אייל: כלומר, הנדסאים יכולים להגיע או במשרד הכלכלה או במסגרת משרד החינוך שהם נשארים עוד שנתיים בתיכון.
<יונתן אייל: מאוד מתאים בתפיסה לאוכלוסייה הבדואית שגם ככה הרבה מאוד מהם לא מתגייסים והיה אפשר שם לפתח את הנושא.
<יונתן אייל: מכל מיני סיבות שאפשר לדבר עליהן, אני לא ארחיב פה, לא הצליחו להרים את זה.
<יונתן אייל: זה דוגמה לתכנית שהיא הייתה כתובה בהחלטה ולא הצליחו לקדם אותה.
<יונתן אייל: זה לא מה שאני דיברתי קודם על תכנית אשב"ל, אלו הן תכניות שהן תחת המטרייה של משרד העבודה והרווחה.
<יונתן אייל: אני מדבר פה על תכניות של משרד החינוך שבהן אמורים חבר'ה להשאר עוד שנה או שנתיים לאחר תום הלימודים ולצאת עם תואר של הנדסאי.
<יונתן אייל: לא הצליחו מכל מיני סיבות במגזר הבדואי - - -
זאב בנימין בגין: לא הצליחו להרים את זה.
<יונתן אייל: לא הצליחו להרים את זה.
זאב בנימין בגין: האם תוכל לתת גם דוגמה לתכנית שבוצעה דווקא באופן מלא אבל הישגיה היו נמוכים?
זאב בנימין בגין: מה נוכל ללמוד מזה?
זאב בנימין בגין: פינת הלקחים אני לא מחפש - - -
<יונתן אייל: אני אתן שתי תכניות.
<יונתן אייל: אחת זה לדוגמה נושא של תכנית לטכנאים מה שנקרא תכנית טו"ב, טכנאים ובגרות, שזו תכנית שבמסגרתה אמורים במסגרת ה-18 שנה הרגילים לצאת עם תעודת טכנאי ועם תעודה של בגרות.
<יונתן אייל: אז מצד אחד המערכת עבדה, היו תלמידים, אבל ההישגים היו לא כל כך טובים, לא גבוהים, לא הצליחו.
<יונתן אייל: אני בכלל רוצה להגיד חבל, נציג משרד החינוך פה?
<יונתן אייל: אז אני אומר את זה בכלל - - -
עאידה תומא סלימאן: ממשרד החינוך נמצאים.
<קריאה: נשוואה כאן.
<יונתן אייל: אז אני אגיד את זה כי אני חושב שבכלל זה מתקשר אולי לשתי הדוגמאות שאני הבאתי.
<יונתן אייל: אני חושב שמשרד החינוך מצליח הרבה יותר בתכניות, תקני אותי אם אני טועה - - -
זאב בנימין בגין: והתכנית נמשכת?
<יונתן אייל: היא נמשכת, היא נמשכת - - -
זאב בנימין בגין: היא נמשכת למרות ההישגים הנמוכים?
<יונתן אייל: לא, אבל טו"ב כתכנית נמשכת, אולי לא במסגרת ה- - -אבל - - -
עאידה תומא סלימאן: שנייה, הדיווחים על התכניות אנחנו כן עשינו.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה שתתקדם כי אני - - -
<יונתן אייל: נושא של העברית, אני מקווה שוב שאני לא נוגע פה על משהו רגיש, אבל אם אני מדבר - - -
סעיד אלחרומי: אני מוכן, אני יושב ראש ועדת ההיגוי של הבדואים בנגב שהוא כולל רשויות ומפלגות והכל.
סעיד אלחרומי: אני מוכן שכל הבדואיות ילמדו עברית וילמדו את הספרות ואת השירים של עגנון בתנאי שתהיה להם תעסוקה.
סעיד אלחרומי: אני חותם לך עכשיו.
סעיד אלחרומי: שילמדו כל מה, אתה יודע מה, גם חלק מהתורה, אבל שתהיה תעסוקה.
סעיד אלחרומי: רבותיי, ללמוד עברית ולחזור חלילה ללשכת התעסוקה זה לא הפתרון.
<יונתן אייל: חבר הכנסת, אם אני מדבר עם נער בדואי בן 15 בתכנית של שילוב תלמידים בתעשייה והעברית שלו שבורה זה לא טוב.
זאב בנימין בגין: יש לנו ניסיון בירושלים, עובדה שיש עכשיו בחלק במזרח העיר בקשות, ניסיונות ללמוד עברית.
זאב בנימין בגין: אנחנו מקבלים היום במערב העיר, באים כל בוקר 40,000-50,000 ערבים ממזרח העיר והם מבקשים ללמוד עברית כי זה מבטיח להם לא רק עבודה אלא גם התקדמות במקומות העבודה שבהם הם עובדים אז אני לא יודע אם זה כולל עגנון.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזאת התקדמות אני רק רוצה להגיד דבר אחד, אני חושבת שהמצב היום הוא לא שיש מקומות עבודה ולא מצליחים למצוא אנשים שמתאימים למקומות העבודה.
עאידה תומא סלימאן: היום הבעיה שאין מקומות עבודה, שאין היצע של מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת אבא שלי לא למד בשום מקום עברית, הוא למד את זה תוך כדיי עבודה עם היהודים.
עאידה תומא סלימאן: הוא למד את זה והפך למישהו שמכיר עברית טובה מאוד.
עאידה תומא סלימאן: אני לא נגד לימודי עברית אבל להפוך את הכנת הנשים הערביות הבדואיות לשוק העבודה ופתיחת שוק העבודה לנשים ערביות בדואיות ללימודי עברית, אני חושבת שיש בעיה עם זה.
עאידה תומא סלימאן: יש בעיה עם זה.
עאידה תומא סלימאן: אז סליחה שאני מתפרצת ככה אבל אתה לא נוגע בשום נקודה רגישה כאשר זה מוצע תוך מכלול של גם איך לפתוח מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני אמרתי בהתחלה, הבעיה בעיניי היום היא לא עניין ההון האנושי אלא היצע ומקומות עבודה ואני רוצה להגיע לשם.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע מה תכנית החומש עשתה בלפתוח מקומות עבודה חוץ מה-700 מקומות עבודה בסודה סטרים שכולנו יודעים איך סודה סטרים הגיעה לנגב.
<יונתן אייל: מערך הסעות לתלמידים, כולנו יודעים, יש הסעות לתלמידים מכלל היישובים כולל מהיישובים הלא מוכרים.
<יונתן אייל: העניין עם הסעות שהן בשעות מסוימות וברגע שבית ספר רוצה לקיים פעילות שהיא מעבר לשעות המוגדרות ואם זה פעילויות שקשורות לחינוך בלתי פורמלי, אם זה השעות, אם זה למצויינות, יש בעיה וזה מחסום אמיתי כי אם התלמיד רוצה להשאר עוד שעה-שעתיים אין לו איך לחזור הבייתה.
<יונתן אייל: מחסור בכוח אדם מקצועי - אני חושב שאנחנו רואים שקורה לא פעם שכשמחפשים את כוח האדם המשכיל עם התואר של המהנדס - - - זה מצויין במשרד החינוך בעצם זו הסיבה לכך שהגיעו המורים מהצפון, מכאן זה נולד בעצם במידה רבה כי אתה מחפש מורה לאמנות, מורה למדעים, ישנו קושי - - -
זאב בנימין בגין: התקציב, לגבי מערך ההסעות, התקציב הוא יותר מ-80 מיליון - - - כמה?
זאב בנימין בגין: 90?
<יריב מן: בשתי המועצות האזוריות - - - ונווה מדבר 80-90 מיליון.
זאב בנימין בגין: 80-90 מיליון שקל בשנה.
עאידה תומא סלימאן: תאר לעצמך אם היו בונים בזה בתי ספר ואז הבית ספר היה נשאר כל השנה.
זאב בנימין בגין: תאמיני לי, זו טענתי, זה שווה שניים-שלושה בתי ספר בשנה ולו פתרנו את שאלת הקרקעות והכפרים הבלתי מוכרים.
זאב בנימין בגין: ניסיתי לשכנע בכך אבל אנשים לא השתכנעו.
זאב בנימין בגין: זה הבעיה.
עאידה תומא סלימאן: הפתרון שלך לא היה טוב, זאת הבעיה.
עאידה תומא סלימאן: אבל נשמור את זה למקום אחר.
זאב בנימין בגין: את עוד תתגעגעי לפתרון הזה.
עאידה תומא סלימאן: זאת אמירה מאוד קשה.
זאב בנימין בגין: לולא משכתי את הצעת החוק היית מתגעגעת להצעת החוק ההיא.
זאב בנימין בגין: אבל זה עניין אחר.
זאב בנימין בגין: אבל זה באמת תקציב אדיר - - -
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נצטרך לקיים דיון על זה אחר כך.
זאב בנימין בגין: כמו הצעה להזרים מים מתוקים לים המלח שמתאדים עד אוקטובר.
<יונתן אייל: אני רוצה להגיד כמה מילים על תכניות מורכבות כי אני חושב שזה מאוד חשוב להוסיף אולי למסגרת של הדיון לתפיסה.
<יונתן אייל: קודם כל החלטות החומש למגזר הבדואי הן תכניות מורכבות, אני מדבר פה מנקודת מבט מקצועית.
<יונתן אייל: וצריכים לזכור את זה כל הזמן, אנחנו מדברים על הרבה מאוד פעילויות, יחסי גומלין בין פעילויות, נניח התחבורה מעבר לזה שהיא משפיעה על תעסוקה היא בוודאי משפיעה גם על השכלה.
<יונתן אייל: יש לנו המון שותפים, לא צריך להגיד פה, משרדי הממשלה יוצאים ובאים, הרבה מאוד גורמים, ריבוי של מסלולי השפעה.
<יונתן אייל: כלומר, גם פתיחה של אזורי תעשייה משפיעה על תעסוקה וגם השכלה משפיעה על תעסוקה וגם מסגרות לילדים.
<יונתן אייל: אני אתכנס לזה עוד טיפ טיפה, ניגע בזה בהמשך.
<יונתן אייל: יש לנו מספר יעדים, אנחנו מדברים על העלאה בהשכלה, תעסוקה, השתכרות.
<יונתן אייל: דוגמה נוספת, התכנית הלאומית לילדים ובני נוער בסיכון, לא ארחיב, אבל זו גם עוד דוגמה לתכנית שהיא תכנית מורכבת וצריכים להבין את זה ולעניין הזה יש הרבה מאוד השלכות גם מבחינת הפעילות של התכנית, גם מבחינת הערכה.
<יונתן אייל: כל השיח צריך כל הזמן להתייחס לזה שזו תכנית מורכבת.
<יונתן אייל: אני במעוף הציפור אני אעבור, פשוט חילקתי את הפעילויות שיש בתכנית החומש הבאה, כבר לא הנוכחית, אני עכשיו עובר עם הפנים קדימה - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל אנחנו עשינו את זה בישיבות הקודמות של הדיון.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו התייחסנו לכל משרד בנפרד וביקשנו לדעת.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה שאתה יכולת לזהות את זה אבל - - -
<יונתן אייל: אז אני אעבור הלאה, אבל רק תראו, אנחנו מדברים על העלאת כישורים ומסוגלות, אני לא אפרט.
<יונתן אייל: פעילויות שקשורות ליצירת מקומות עבודה ופעילויות שקשורות להעלאת נגישות וזמינות לתעסוקה.
<יונתן אייל: אני אקנח, עכשיו אנחנו הגענו לשקף האחרון וקצת על תכנית החומש לשנים 2017-2021, החלטת הממשלה 2397, מה נשתנה.
<יונתן אייל: התכנית הזו שונה בהרבה מאוד היבטים בתפיסה שבה לעומת התכנית הקודמת.
<יונתן אייל: אני חושב שמאוד מאוד חשוב להיות מודעים להבדלים בתפיסה.
<יונתן אייל: מעבר להבדלים, אז השלמת השכלה נכלל פה ולא נכלל שם, זה חשוב, נושא של אקדמיה, אני פה רוצה לתת איזשהו מבט על.
<יונתן אייל: קודם כל בהחלטת הממשלה, זה לא איזה משהו שנוסף, בהחלטת הממשלה מתייחסים, יש מערך מובנה של תכניות עבודה, מדדים ויעדים, אשר נקבעים, ופה אני מדגיש, בשיתוף גורמי היישום.
<יונתן אייל: בעצם זה נקבע על ידם.
<יונתן אייל: לפי החלטת הממשלה כל גורם, כל משרד, חייב להגיש תכנית עבודה, חייב להגיד מה הוא מודד, חייב להגיד האם הוא עמד ביעדים, זאת אומרת שאם בתכנית הקודמת אני יונתן רצתי ומצאתי יעדים והמצאתי או - - - מדדים פה המשרדים עצמם מחוייבים לעשות את זה, זה משנה את כל ההתנהלות של העסק - - -
זאב בנימין בגין: זה לאו דווקא בתכנית הזו, זה הנחייה רוחבית.
<יונתן אייל: זה הנחייה רוחבית אבל פה זה בא - - -
עאידה תומא סלימאן: רק חבל שנציגי המשרדים בישיבות הקודמות לא ידעו להצביע באופן ברור על המדדים והיעדים בתכניות שלהם, חבל מאוד.
עאידה תומא סלימאן: כנראה הם יודעים לנתח את זה יותר טוב מהנציגים של המשרדים.
<יונתן אייל: אני השתהיתי כי אני יודע - - - אבל זה כתוב בהחלטה באופן מפורש.
<יונתן אייל: בנוסף יש פה מערך שמוגדר מערך שוטף אחר יישום התכנית.
<יונתן אייל: מה שבתכנית הקודמת נעשה על ידי מטה היישום וגם אנחנו, כמובן, תרמנו את חלקנו, פה זה חלק מהתכנית ברמה כזאת שעל פניו משרד שלא עומד בזה אמורה להיות לו בעיה לקבל תקציב.
<יונתן אייל: חיזוק הרשויות המקומיות זה גם רכיב בולט שהופיע באופן מאוד מאוד מינורי בהחלטה הקודמת, לא מדווח - - -
<קריאה: לא הופיע, כן.
<יונתן אייל: אני חושב שמינורי ואולי לא הופיע בכלל.
<יונתן אייל: פה מדובר גם על סכום מאוד משמעותי ומעבר לזה לא פחות - - -
<קריאה: כמה הסכום?
עאידה תומא סלימאן: 500 ומשהו.
<יונתן אייל: 500 מיליון שקל.
סעיד אלחרומי: שזה התקזז ל-360 מיליון.
<יריב מן: לא, מה פתאום, 500.
<יריב מן: סליחה, נציג משרד הפנים.
<גלעד שור: 360 הוקצו כבר עכשיו לחמש שנים והיתר מוקצה בדרכים אחרות.
<גלעד שור: יש 25 נקודות אזוריות, יש - - - שעוד יגיע לרשויות בשנה הבאה - - -
סעיד אלחרומי: אתה רואה?
<יריב מן: לא, חבר הכנסת, סליחה, זה 500 ומשהו מיליון.
<יריב מן: זה אגב מגיע ל-700 מיליון.
<יריב מן: ה-500 מיליון מתחלק ככה ש-360 מוזרם ישירות לקופה של הרשויות המקומיות, שאר ההפרש, רשות מקומית שתראה יכולות ביצוע גבוהים, כי זאת חלק מהבעיה זה שהם לא יודעים לפעמים - - -
סעיד אלחרומי: זה בעצם יחזור לאוצר.
<יריב מן: אבל השארנו תקציב גם לפעולות אזוריות.
<יריב מן: מה זה פעולות אזוריות?
<יריב מן: למשל, הקרייה השיקומית בתל שבע היא פעילות אזורית, שירותי מד"א היא פעילות אזורית, נוער בסיכון, יש הרבה מאוד דברים שאני - - -
סעיד אלחרומי: תאמין לי, יריב, אני מכיר את הסיפור הזה.
סעיד אלחרומי: כראש רשות בעבר נכנסתי עם שיער שחור ויצאתי עם שיער לבן בארבע שנים.
סעיד אלחרומי: אבל הסיפור היה על 500 ומשהו מיליון שקל לחיזוק הרשויות המקומיות.
סעיד אלחרומי: בפועל, מה שנאמר לגזברים ולרשויות המקומיות זה 360 והשאר אנחנו משאירים בצד וב-2019 עד 21 נראה איך אנחנו עושים עם זה.
סעיד אלחרומי: זה מה שנאמר, חד משמעית.
<יריב מן: לא ממש- - - אנחנו - - -
זאב בנימין בגין: בלאו הכי אתה לא יכול לעכל 350 מיליון ₪ - - -
<יריב מן: לי משלמים כדי לדאוג שהשקל שמגיע לחברה הבדואית אכן מגיע לה.
<יריב מן: אם השקל הזה לא יגיע אני לא עשיתי את המטרה שלי.
עאידה תומא סלימאן: בואו נעצור כי אני לא רוצה להפוך עכשיו לדיון על חיזוק הרשויות המקומיות, אני רוצה להתמקד בתעסוקת נשים ערביות שבינתיים לא מופיעה בתכנית החומש שלכם.
<יונתן אייל: אני יכול רק לסיים?
<יונתן אייל: אני דווקא כן רוצה להעיר לגבי הרשויות בכל זאת בחצי מילה - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, תעבור הלאה, אני מבקשת, כי בכל זאת התפקיד שלכם הוא הערכה והוא לא הסבר על התכנית.
<יונתן אייל: והנושא האחרון שהוא מופיע והוא מאפיין את התכנית החדשה לעומת הקודמת, אני חושב ש- - - שזה גם מופיע כחלק מובנה שרשום בתכנית עצמה, יש שם מהלך שלם שכולל גם שיתוף של הציבור.
<יונתן אייל: זהו, תודה רבה לכם.
סעיד אלחרומי: לאזורי תעשייה יש בתכנית החדשה - - -
<יונתן אייל: מדובר שם יותר על פיתוח של אזורים של אזורי עסקים - - -
עאידה תומא סלימאן: ברוקדייל הם אמורים להעריך את התכנית.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה שיריב יענה.
עאידה תומא סלימאן: המשרד עצמו יענה, לא מי שמלווה את התכנית.
זאב בנימין בגין: רציתי לשאול, גברתי היושבת ראש, לגבי מרכזי ריאן.
זאב בנימין בגין: כמה נשים פונות, יונתן, פנו, למרכזי הכוונה ותעסוקה וכמה מתוך כלל הפונים מה אחוז הפונות ומה אחוזי ההצלחה בהשמה לגבי נשים לעומת גברים, זה כבר יותר קולע לדעתך עאידה, זה שאלה יותר מכוונת.
<יונתן אייל: זה בערך 50% מכלל הפונים הן נשים על פני - - -
זאב בנימין בגין: יפה, ואחוזי ההצלחה בהשמה?
<יונתן אייל: רק שנייה, אנחנו זוכרים את אחוזי ההשמה - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל השאלה מה בדיוק הן מקבלות ומהו אחוז ההשמה והתמדה בעבודה.
זאב בנימין בגין: שנראה אם הן מקבלות משהו, זה נכון לגבי כלל הנשים בישראל השאלה.
<יריב מן: בשנת 2015 פנו למרכזי ריאן 1463 נשים לעומת 1477 גברים.
<יריב מן: מבחינת מושמים, הושמו 1108 גברים לעומת 682 נשים.
סעיד אלחרומי: כמה גברים וכמה נשים הושמו?
<יריב מן: הושמו 1108 גברים לעומת 682 נשים כשלמשל ב-2012 הושמו 354 גברים לעומת בערך מספר דומה בנשים.
<יריב מן: הפריסה של מרכזי ריאן בדרום היא בעצם בכל רשות מקומית בדואית להבדיל מהצפון.
<יריב מן: והנגישות היא יותר גדולה וזה מוכיח את עצמו.
<יונתן אייל: יש לי את הנתונים באחוזים.
<יונתן אייל: לאחר 36 חודשים שיעור המועסקים בקרב הגברים עמד על 70% ובקרב הנשים על 37%.
<יונתן אייל: בקרב מי שהתתתף במרכזי ריאן לאחר שלוש שנים בדקו, יש גם לטווחי זמן יותר קצרים, אני הולך לטווח הארוך, 40% מהנשים - - -
ג'מאל זחאלקה: כמה סך הכל אנשים יש, בכמה מדובר?
<יריב מן: מאז פתיחה של מרכזי ריאן כמה אנשים קיבלו שירות?
<יריב מן: כ-10,000, קצת פחות.
ג'מאל זחאלקה: אוקיי בסדר.
<יריב מן: צריך לזכור שתכנית החומש היא מכלול אחד מתוך עוד שירותים שניתנים על ידי הממשלה למשל כמו שירות התעסוקה אבל הם לא נכללים בתכנית החומש, ולנו, אנחנו לא תמיד יכולים לבוא במגע עם גוף כזה ולבקש ממנו את הנתון כי למעשה הוא לא נכלל בתכנית אנחנו פחות עוקבים אחריו.
<יריב מן: אנחנו כן שואפים להיות.
<יריב מן: אז צריך לזכור שגם שירות התעסוקה מפעיל את מעגלי תעסוקה ועוד תכניות נוספות שגם הן מסייעות בהכנסה של נשים וגברים - - -
עאידה תומא סלימאן: רק שחבל שנציגי משרד העבודה לא ראו לנכון להגיע היום לדיון שהוא בעניין תעסוקת נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: דווקא משרד העבודה והרווחה לא ראה לנכון להגיע היום.
זאב בנימין בגין: ביקשת על תעסוקה והם לעבודה.
עאידה תומא סלימאן: אה, נכון.
ג'מאל זחאלקה: אני רציתי לשאול שאלה על שיתוף הציבור, מה זה אומר.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה בכללי ואני רוצה לפרק את זה לגורמים.
ג'מאל זחאלקה: אחד, כיצד זה מתבטא וכיצד זה נעשה וכיצד זה משפיע.
ג'מאל זחאלקה: במה אתם שואלים ומה אתם מצפים.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, אתה יכול לשאול את הציבור ולהמשיך לעשות מה שאתה עושה.
ג'מאל זחאלקה: מה המשמעות של זה, כיצד נעשה ומה המשמעות ומה האפקט של זה.
ג'מאל זחאלקה: ושתיים, האם הציבור כולל נשים ערביות.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, בעניינים הכללים ובעניינים הקשורים להן.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, האם זה כולל.
<יריב מן: אנחנו בעצם עשינו תהליך - - -
ג'מאל זחאלקה: כי אני חושב שאם תקשיבו למה שנשים אומרות הייתם מתייחסים אחרת לגמרי לשאלה של עברית שהועלתה כאן.
ג'מאל זחאלקה: רק שתבין מה כוונתי, אתה תביא קבוצה של נשים, תגיד להן, יש מקומות עבודה, רק תלמדו עברית, הן ילמדו עברית, איך אומרים, יום ולילה, כדי להשיג את העבודה.
ג'מאל זחאלקה: אבל תגיד, תלמדו עברית, יכול להיות שתהיה אפשרות, זה יכין אותך.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שאדם שאין לו את המוטיבציה של המשיכה קדימה שיש איזשהי מטרה שהוא נמשך אליה, המוטיבציה שלו יורדת פלאים.
<יריב מן: אני אענה על השאלה.
<יריב מן: אנחנו עשינו תהליך של הפקת לקחים מהחלטה 3708 שהיא תכנית הפיתוח הקודמת שהובאה הרבה בזכות חבר הכנסת בגין שאז בעצם שימש כשר - - -
זאב בנימין בגין: לא, לא, יריב, בוא נתקן, לא לא, זו תכנית שאודי ותמר קידמו, התחילו לקדם עוד לפני שנכנסתי לתמונה, רק ליוויתי את זה עוד, אבל לא, מה שנקרא אצלנו, התכנית של תמר פלד אמיר, כמובן חלק מהצוות של אודי פרבר ממשרד ראש הממשלה.
זאב בנימין בגין: אני לא יכול להתגדר בה למרות שהיא הייתה מצויינת.
<יריב מן: עשינו תהליך של הפקת לקחים ואחד הלקחים, ואגב למדנו, הלכנו לצוות שגיבש את התכנית הזאת והוא אמר לנו דבר מאוד נכון לפי דעתנו, הוא אמר, תמר אמרה לי, צריך לתת בעצם לקהילה, למנהיגות, לנכס את ההחלטה אליה.
<יריב מן: זו לא יכולה להיות החלטה שאתם, משרדי הממשלה מביאים אותה, ובעצם מצפים שמשהו יקרה.
<יריב מן: בעקבות הדבר הזה נעשו כמה דברים.
<יריב מן: קודם כל מצאנו שותף באגף תקציבים באוצר, אמיר לוי - - -
זאב בנימין בגין: - - - תמר פלד אמיר?
<יריב מן: כן, אנחנו התייעצנו איתה לפני שהלכנו לתכנן את ההחלטה הבאה.
זאב בנימין בגין: טוב עשיתם.
<יריב מן: ומצאנו שותף במשרד האוצר באגף תקציבים, אמיר לוי, ישב עם ראשי הרשויות הבדואים חמש פעמים, גם בירושלים וגם בדרום.
<יריב מן: מעבר לזה, הוא הגיע לסיור בעצמו, לא רק שהוא שלח את הסגנים שלו ואת הרכזים ואת הרפרנטים, הוא הגיע לסיור בעצמו - - -
ג'מאל זחאלקה: אחד הפקידים הייחודיים שמאמין בשיתוף וב- - -