GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<הדס פוקס: נכון שאצל הבדואיות השיפור הוא פחות גדול.
<הדס פוקס: דבר ראשון, ביחס לגברים, זה לא נושא הוועדה אבל אצל הגברים אפשר לראות שהשינוי מאוד קטן והגברים הערבים, הפער בינם לבין הגברים היהודים גדל במקום לקטון.
<הדס פוקס: אבל אנחנו פה מדברים על הנשים אז אצל הנשים הבדואיות מה שכן אפשר לראות זה הגידול, הכפלה של שיעור הבדואיות שיש להן תעודת בגרות אקדמאית שאפשר אחר כך להמשיך לאקדמיה וזה גדל מ-15% ל-28%, זו עלייה מאוד משמעותית.
<הדס פוקס: ואפשר לראות שיש שיפור גדול בהשכלה התיכונית שהיא יותר איכותית - - -
עאידה תומא סלימאן: את בדקת עד 2013?
עאידה תומא סלימאן: כלומר זה גם יכול להיות שזה אחוזים אחרים.
<הדס פוקס: כמובן.
<הדס פוקס: פה יש לנו את שיעור הסטודנטים בגילאי 18-27 ופה למטה אפשר לראות את הנשים הבדואיות שזה גדל ב-50% בתוך חמש שנים, כמובן שמאז זה המשיך וגדל.
<הדס פוקס: מדברים הרבה על המספרים שנורא גדלו.
<הדס פוקס: המספרים נורא גדלו גם בגלל שהחברה הבדואית גדלה אבל כך שמסתכלים על שיעור מתוך קבוצת הגיל אפשר לראות את הגידול ובאמת הנשים הבדואיות יוצאות - - - אפשר לראות שזה שינוי שקרה בעיקר אצל הדרוזיות והבדואיות ואפשר לראות אצל הגברים הבדואים שבקושי נעשה שינוי והיום יש פי ארבעה בדואיות באקדמיה ביחס לגברים הבדואים.
<הדס פוקס: אני מדברת פה על האקדמיה בישראל שזה טיפה מטה את הנתונים כי יש יותר גברים שנוסעים ללמוד בחו"ל אבל למידה בחו"ל זה לא משהו שמתאפשר לכל אחד והלמידה הזאת- - -
עאידה תומא סלימאן: זה חשוב כי במבט ראשון זה נשמע כאילו יש נשים הרבה יותר שלומדות או צעירות שלומדות באקדמיה מאשר צעירים בדואים.
עאידה תומא סלימאן: אבל אם מחשבים, וזה לא קורה פה, את כל אלה שלומדים בחו"ל, ואני יודעת, חו"ל זה גם ירדן וגם ראינו בשטחים הפלשתינים, הכבושים, וגם בחו"ל, באירופה וכו' אז אני בטוחה ש- - -
סעיד אלחרומי: יש צמצום אבל הבנות הן יותר מבנים.
עאידה תומא סלימאן: אפילו אם מוסיפים את הכל, סעיד?
סעיד אלחרומי: הבנות הן יותר במכללות בעצם, במכללות להוראה וכל זה, הכשרת מורים, שם המסה הגדולה.
<הדס פוקס: כשמדברים גם על הגברים הערבים שלומדים בחו"ל מדברים על עוד שליש, זה לא שיש פי שתיים, זה לא הבדלים מאוד גדולים.
<הדס פוקס: בכל מקרה אז הראיתי שהיה את השיפור בבגרויות ושיפור מאוד גדול בשיעור הפונות לאקדמיה.
<הדס פוקס: אבל מה הן לומדות באקדמיה - פה יש משמאל את הנשים הבדואיות ואפשר לראות שבניגוד לשאר הקבוצות הערביות שגם אחוז גבוה לומד חינוך, שזה בכחול למטה, אחוז גבוה לומד חינוך אבל כן לומדים כל מיני דברים אחרים.
<הדס פוקס: אצל הנשים הבדואיות בכחול זה חינוך, בסגול זה מדעי הרוח שזה בעצם גם כן נשים שלומדות לתעודת הוראה.
<הדס פוקס: אז למרות שיש גידול מאוד משמעותי בבדואיות שממשיכות לאקדמיה עדיין הן מרוכזות בתחומים של החינוך.
<הדס פוקס: אנחנו יודעים שיש בעיה של היצע עבודה למורות, זה משהו שהוא קורה בעיקר בצפון אבל גם בדרום, זה לא משהו שהוא יציב.
<הדס פוקס: גם אם היום יש עבודה למורות בדואיות ברור שבעוד עשר שנים, נגיד, אם זה ימשיך להיות ככה כבר לא תהיה להן עבודה.
עאידה תומא סלימאן: למה אספתם את כל ה-26% ב"אחר"?
<הדס פוקס: זה פשוט - - -
עאידה תומא סלימאן: כלומר, יש שלוש קטגוריות לנשים הערביות הבדואיות: יש את החינוך, מדעי הרוח ויש את האחר.
עאידה תומא סלימאן: זה כולל הקטגוריות האחרות?
עאידה תומא סלימאן: כשאת אומרת אחר, כלומר, יש בתוך זה גם הנדסה וגם - - - שלא כללת.
<הדס פוקס: הכל שם, בגלל שאצל הנשים הבדואיות זה מאוד קטן, זה מספרים מאוד קטנים אצל הבדואיות, ולכן - - - היינו צריכים לאחד את זה.
<הדס פוקס: אפשר לראות בכלל שהנדסת מחשבים זה אדום וורוד זה לא משהו שבכלל נשים ערביות לומדות ואצל הנשים הבדואיות זה עוד יותר קטן מזה.
יוסף ג'בארין: גם עניין החינוך אולי כדאי להפריד בין הכשרת מורים לבין תואר אוניברסיטאי.
יוסף ג'בארין: לא ברור מהשקף מה הכוונה.
<הדס פוקס: אז מתוך הנשים הבדואיות 33% לומדות במכללות לחינוך והשאר לומדות באוניברסיטה, גם חינוך באוניברסיטה.
יוסף ג'בארין: שליש מאלה שלומדות זה בהכשרת מורים.
<הדס פוקס: אם פה אנחנו רואים 46% שלומדות חינוך אז מתוך זה 33% לומדות במכללות להוראה ועוד 13% שלומדות ב- - -
עאידה תומא סלימאן: אבל גם מתוך אלה שנמצאות באוניברסיטה, באקדמיה, גם יש כאלה שממשיכות הוראה אפילו אם למדו חינוך.
<הדס פוקס: בהחלט.
<הדס פוקס: כשאנחנו מסתכלים במה הם מועסקים, באיזה ענפי תעסוקה הם מועסקים אז פה יש את השיעור של הנשים שמועסקות בענף החינוך ואפשר לראות שאצל הנשים הבדואיות, זה מצד ימין, 92% מאלה שלמדו חינוך מועסקות בחינוך ואחוז מאוד גבוה, 55% מאלה שלא למדו חינוך גם מועסקות בחינוך.
<הדס פוקס: שזה בגדול אומר שכמעט כל הנשים הבדואיות שהן משכילות הן עובדות בהוראה.
<הדס פוקס: הזכרת את ה-13,000 מורים שמחפשים עבודה, זה משהו שלא כל כך קורה בנגב ואת זה אפשר לראות מהתרשים הזה שמראה את שיעור המורים שמלמדים בחינוך הערבי בנגב וגרים בצפון שזה משהו שהיה במגמת עלייה.
<הדס פוקס: בשנים האחרונות זה יציב אבל זה עומד על משהו כמו 35% מהמורים בנגב שגרים בצפון.
<הדס פוקס: כלומר עדיין יש מקום בדרום ל - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל כדאי גם לשים לב שחלק מהם כבר העבירו את מקום המגורים שלהם לנגב.
<הדס פוקס: אני מדברת על מי שמוגדר, מי שמקום המגורים שלו הוא בצפון - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל יש כאלה שהם מהצפון, אחרי כמה שנים שהם כבר נמצאים שם העתיקו את מקום המגורים כך שבסטטיסטיקה הם נראים לא - - -
סעיד אלחרומי: ואנחנו מקבלים אותם בשמחה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת אבל רק מבחינה סטטיסטית.
<הדס פוקס: את אומרת שאחוז של לא בדואיות שמלמדות בדרום הוא עוד יותר גבוה מהאחוז הזה.
<הדס פוקס: כלומר עדיין יש מקום להוראה אבל ברור שזה לא יוכל להמשיך להרבה שנים אם כל הנשים הבדואיות או רוב הנשים הבדואיות ימשיכו ללמוד חינוך.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה עשה מן מסגרת כללית.
עאידה תומא סלימאן: מוחמד אלהיב, ממונה על החינוך הבדואי, משרד החינוך, בבקשה.
<מוחמד אלהיב: שלום לכולם.
<מוחמד אלהיב: אנחנו נתבקשנו כאן להציג גם את סיכומי מסקנות ועדת החלטת ממשלה 3708.
<מוחמד אלהיב: כמובן, החלטה זו התלוותה על ידי מכון ברוקדייל, אנשיו נמצאים כאן.
<מוחמד אלהיב: אבל בגדול מה שאפשר לסכם שכל התקציב שיועד עבור החינוך בהחלטת הממשלה הקודמת נוצל עד השקל האחרון ויועד לפי התכנית המפורטת שהוצגה לשר החינוך, לוועדת החינוך ולכל הגופים המקצועיים.
עאידה תומא סלימאן: אני הייתי שמחה מאוד אם הוועדה היא לקידום מעמד האישה וגם לשוויון מגזרי כי אז הייתי חולשת על כל האוכלוסייה הערבית ושוויונה אבל אני שוויון מגדרי.
<מוחמד אלהיב: אנחנו גם משרד חינוך אבל - - -
עאידה תומא סלימאן: לא כי יש טעות שם, אני יודעת.
<מוחמד אלהיב: אה טוב זה, נחליף את ה-ז' ב-ד', אין בעיה.
<מוחמד אלהיב: התכנית החדשה, החלטת ממשלה החדשה 2397 שמתייחסת לשנים 17'-21' אנחנו מדברים גם - - - אנחנו מתייחסים לתכנית פדגוגית מפורטת שמתייחסת לכל הגילאים, מגן חובה עד י"ב ואפילו עד להשכלה הגבוהה.
<מוחמד אלהיב: הנתונים שהוצגו על ידי חברתי כאן
<מוחמד אלהיב: במצגת הקודמת זה נתונים שהתייחסו עד שנת 2014.
<מוחמד אלהיב: היום אנחנו ביחד עם המל"ג עובדים על תכנית כל כך מפורטת, תכנית חומש עד לשנת 21'-22' אשר מתפקידה לבוא ולהכפיל את מספר המתקשרים באקדמיה בכל התחומים ולהוריד גם את הצבעים שראינו אותם, הצבעים של מדעי רוח וחינוך להוריד במידת המקסימום ולהעלות במקצועות יותר איכותיים כמו הנדסה, מדעי רפואה ומקצועות אחרים שדרושים לצמיחה אישית וצמיחת המשק הכלכלי במדינת ישראל.
<מוחמד אלהיב: אנחנו מדברים על סך הכל, זו אוכלוסיית היעד שלנו, קצת פחות מ-100,000 תלמידים.
<מוחמד אלהיב: רוב התלמידים שלנו נמצאים בבתי ספר יסודיים, קצת פחות מ-50,000 תלמידים וקרוב ל-20,000 תלמידים בעל יסודי והשאר בגני הילדים.
<מוחמד אלהיב: זו תמונה כוללת, אנחנו שמנו דגש על מנת, שוב, להעצים, לבוא ולהמשיך להעצים את החברה.
<מוחמד אלהיב: וכמובן, האישה היא חלק מתוך החברה הזו, אנחנו שמים דגש על העצמת התלמיד ומתן מיומנויות נוספות, ולכן שמנו דגש על כל המקצועות הנלמדים בבתי הספר ובדגש על שפת אם, מתמטיקה, אנגלית ומדעים וטכנולוגיה.
<מוחמד אלהיב: בכל תחומי הדעת, בכל שכבות הגיל, ממש מגן חובה עד י"ב שמנו לנו יעדים, עד 22', לפי תוצאות המיצ"ב שרמ"ה בוחנת את כלל תלמידי ישראל.
<מוחמד אלהיב: אז אנחנו נמצאים בע"ו ב-536 נקודות.
<מוחמד אלהיב: שמנו לעצמנו יעדים לפ"ב ל-22', כנ"ל גם בכיתות ה', גם בכיתות ח'.
<מוחמד אלהיב: אלה היעדים שאנחנו מצפים להם.
<מוחמד אלהיב: עשינו את זה גם בערבית בשפת אם, במתמטיקה, במדע וטכנולוגיה ולכך גם ייעדנו תקציבים תוספתיים רבים, הן בימי הדרכה, הן בשעות תגבור בתוך בתי הספר והן בהמשך העצמת המורים דרך מרכזי הפסגה השונים בתוך בתי הספר ובתוך מרכזי הפסגה.
יוסף ג'בארין: אלה יעדים ואחר כך יש תכניות ליעדים?
יוסף ג'בארין: כי בינתיים המגמה היא הפוכה.
<מוחמד אלהיב: יש תכנית מפורטת לכל מקצוע ומקצוע.
<מוחמד אלהיב: נעשית עבודת עומק, ממש עומק, עם כל המורים, עם כל בתי הספר.
<מוחמד אלהיב: אנחנו עכשיו גם בתכנית החומש החדשה שמנו דגש גם על איכות המנהלים, חלק מהמנהלים לקראת סוף השנה הזאת חלק מהמנהלים שסימנו אותם כמנהלים שיש מקום לעזור להם לסיים את תפקידם בכבוד אז תהיה קבוצה לא מבוטלת בסוף השנה הזו אשר באמת כן יסיימו את תפקידם בכבוד.
<מוחמד אלהיב: ואנחנו במקביל יחד עם מכון אבני ראשה שהוא הגוף המוסמך דרך משרד החינוך להכשיר עתודה ניהולית בחברה הישראלית אז יש לנו דווקא תכנית מאוד מובנית וייעודית עבור המגזר הבדואי שהיא שונה לחלוטין מכלל המגזרים במדינת ישראל על מנת להמשיך ולתת להם העדפה מתקנת.
עאידה תומא סלימאן: אני מסתכלת בדיוק על ה- - - אני יודעת שעוד לא הגענו, אבל כל מה שהוצג עד עכשיו ואני מבינה שגם מה שיוצג אחר כך אין בו שום פילוח מגדרי.
<מוחמד אלהיב: חברתי סנא שמצטרפת אליי היא היועצת הבכירה לנושא של ייעוץ בכיר בנושא, היא תתייחס ברשותך - - -
<מוחמד אלהיב: ייעוץ חינוכי.
<מוחמד אלהיב: ועיקר תפקידה של סנא ג'בארין יחד עם המפקחת השנייה שנבצר ממנה להגיע לכאן, חלק ניכר מעבודתן מתמקד דווקא בהעצמת נשים אז יש לה את ה- - -
עאידה תומא סלימאן: לא, בסדר, אבל כדי שאני אקבל תמונה איך התכנית הזו תפעל לקידום נשים בתוך - - - לא את הבנות בהדגש מיוחד על הבנות, על התלמידות בתוך החינוך, אני צריכה לראות איזשהו פילוח מגדרי של הנתונים שאתם מביאים.
עאידה תומא סלימאן: בשבילי זה תמונה של מערכת החינוך כולה.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני לא רואה את הנשים והצעירות.
<מוחמד אלהיב: אנחנו כאן לא פילחנו לפי נשים, לפי ילדות ולפי ילדים.
<מוחמד אלהיב: אנחנו נותנים 100% משאב שוויוני לכל בית הספר, לכל הכיתה, לכל התלמידים, לכל האוכלוסייה אבל מבחינת הפילוחים, מבחינת ההישגים, אנחנו עשינו פילוחים אבל אנחנו לא מציגים אותם כאן.
עאידה תומא סלימאן: לא, אבל סליחה, יש לך למשל עכשיו, אני יודעת שנותנים אותם משאבים מבחינה תקציבית אבל אם אני - - - אתה הולך להציג לי אחוז או מספר הלא לומדים מקבוצת גיל מסויימת, אם אין שם פילוח מגדרי, אם אני לא יודעת כמה בנות לא לומדות בתוך זה, אם אני לא יודעת מה האחוז של הנושרות לעומת הנושרים מה זה יגיד.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, כי עכשיו אתם לא בוועדת החינוך, אתם בוועדת קידום מעמד האישה.
<מוחמד אלהיב: אנחנו לא הכנסנו את הנתון הזה אבל, שוב, בבדיקה שלנו רוב הנשירה שלנו אחרי כיתה ט' באה דווקא בקרב הבנים.
<מוחמד אלהיב: אחוז הנשירה בקרב בנות, ובעיקר גם ביישובים שקיבלו הכרה ואיפה שהקמנו בתי ספר תיכוניים, הוקמו שבעה בתי ספר תיכוניים ביישובים שקיבלו באמת הכרה כמו במולדה ובאבו טלול ובאסיף, איפה שהוקמו בתי ספר תיכוניים הנשירה בקרב בנות נהפכה בחמש שנים האחרונות כמעט לאפס.
<מוחמד אלהיב: עדיין עיקר הנשירה היא בקרב בנים אחרי כיתה ט' ובעיקר לבוא ולעזור למשפחה בכלכלת הבית.
עאידה תומא סלימאן: כן, זה סוג המידע שאני הייתי צריכה לקבל.
יוסף ג'בארין: אפשר להצביע על עלייה של אחוז ניכר של בנות שלומדות ומשתלבות במוסדות האקדמיים וגם במוסדות בכלל בשוק העבודה.
<מוחמד אלהיב: אז מבחינת ההישגים וזה אנחנו למקצועות - - - זה רוח הדברים.
<מוחמד אלהיב: אבל גם כן, באנו וצבענו את בתי הספר לפי צבעים.
<מוחמד אלהיב: בית ספר שמבקש יותר טיפול אינטנסיבי, יותר ממוקד, והנה זאת תמונת המצב.
<מוחמד אלהיב: בע"ז בבתי הספר היסודיים יש לנו 52 בתי ספר, כמעט 50% מסך הכל של בתי הספר היסודיים שבבתי ספר במיקוד זה דורש טיפול נקודתי וטיפול נוסף.
<מוחמד אלהיב: ואכן משרד החינוך השנה נתן תכניות מעטפת וקראנו להם תכנית מרום ותכנית יכולות שמלוות את מנהלי בתי הספר בלהעצים אותם, לשפר את התפקוד הן של המנהל, של צוות המורים והתפוקה המצופה היא עבור תלמידי בתי הספר.
<מוחמד אלהיב: זאת תמונת הבגרויות: בע"ו אנחנו הגענו מתוך - - -
עאידה תומא סלימאן: אפשר לדעת, רק לפני שאנחנו עולים מבחינת הגילאים, מבחינת גני ילדים מה המצב שם?
עאידה תומא סלימאן: מה אחוז הילדים שנמצאים בגני ילדים?
<מוחמד אלהיב: יש בסך הכל בע"ו היו לנו 5197 ילדים שלא הייתה להם מסגרת חינוך.
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת את הדיון בוועדת החינוך.
<מוחמד אלהיב: לא היה לזה מענה.
<מוחמד אלהיב: היות וחוק חינוך חובה גם הוא חל רק בשנת 2015-16 אז משרד החינוך התחיל ליישם את התכנית הזו, את ההחלטה הזו הלכה למעשה.
<מוחמד אלהיב: עדיין אנחנו נתקלים בבעיות.
<מוחמד אלהיב: עיקר הנשירה הזו היא קיימת בשתי מועצות: במועצות אל קאסום ובמועצת נווה מדבר.
<מוחמד אלהיב: מתוך הנתון הזה 66% מסך הכל ילדים מתוך שתי הרשויות האלה.
<מוחמד אלהיב: שאר האחוז הוא משאר הרשויות אבל עיקר הילדים הם גם מהיישובים המזינים.
<מוחמד אלהיב: למשל יש ברהט, בחורה ובכסייפה גם כן ילדים מסומנים שלא לומדים אבל הם שייכים יותר ליישובי הפזורה שמסביב.
<מוחמד אלהיב: המשרד היום באמת עושה עבודה אינטנסיבית מול הרשויות.
<מוחמד אלהיב: יש לנו בעיה קריטית מול אחת המועצות האזוריות, אנחנו בשיח מתמשך עד אינסוף, אנחנו ביקרנו יחד מנכ"ל משרד החינוך מתחילת השנה עד היום הזה שש פעמים שם, פגשנו את ראשי הרשויות לנסות - - - להסיר חסמים שלא תלויים תמיד במשרד החינוך אלא במשרדים אחרים.
<מוחמד אלהיב: מתוך ההישגים של הבגרויות אם אנחנו רואים את הנתון הזה של 46%, לצערי או לשמחתי, אבל זה נתון, שני שליש מהנתון הזה הוא מצביע על הצלחת הנשים ורק כשליש מהבנים הם זכאים לתעודת בגרות.
<מוחמד אלהיב: זה משליך באופן ישיר גם על התפתחות החברה.
<מוחמד אלהיב: אמנם זה מעצים את הצעירה, הולכת ולומדת - - -
<קריאה: מה 46%?
<מוחמד אלהיב: מתוך הלומדים.
<מוחמד אלהיב: 46% לא מתוך שכבת הגיל, מתוך שכבת הגיל זה 32%, זה מתוך הלומדים.
<מוחמד אלהיב: אנחנו לוקחים את קבוצת הגיל, אנחנו מייחסים גם את ה-2000 ילדים שאינם נמצאים בתוך מסגרת חינוכית.
<מוחמד אלהיב: כמובן שמנו גם בתכנית החומש החדשה יעדים ברורים, ממש מדידים עם ערכים מצופים, הסברנו לכל מנהל ובנינו תכנית מפורטת, חליפה תפורה לכל מנהל בית ספר, לכל מורה ולכל תלמיד על מנת לראות את בתי הספר ואת התלמידים בעוד חמש שנים ממש במקומות אחרים.
<מוחמד אלהיב: אנחנו לא מצפים למהפכות במגזר הבדואי אבל כן אנחנו מצפים לתהליך של שינוי מתמשך בהתקדמות מדודה, כל שנה.
<מוחמד אלהיב: זה תהליך מבוקר, מובנה, אנחנו מעצימים את זה דרך הקמת שלושה מרכזי פסגה, לראשונה בתולדות המגזר בנגב אשר יתנו מעטפת ותמיכה לכ-6600 מורים שנותנים שירותי חינוך לתלמידים שלנו בבתי הספר.
<מוחמד אלהיב: כשאנחנו גם מסתכלים על המגמות הטכנולוגיות, אנחנו נכון לע"ז, אנחנו מצאים ב-50% מסך הכל התלמידים שלומדים בבית ספר תיכון, לומדים מגמות טכנולוגיות.
<מוחמד אלהיב: היעד שלנו בחמש שנים להעלות את זה בעוד 5% שזה אחוז יחסית גבוה.
<מוחמד אלהיב: להשוות, למשל עם המגזר היהודי במחוז דרום.
<מוחמד אלהיב: בע"ז המגזר במחוז דרום נמצא ב-51%, אנחנו נמצאים ב-50%, זאת אומרת שכמעט ואין פער.
<מוחמד אלהיב: והתכנית היא ל-55% לחמש שנים הקרובות כאשר אנחנו גם שמנו דגש לצעירות במיוחד למקצועות מדע וטכנולוגיה שתואמים דווקא את הגיל של הבת ושל הצעירה.
<מוחמד אלהיב: עדיין יש לנו נשירה ולא מסיימים י"ב.
<מוחמד אלהיב: זה במצטבר, אנחנו לקחנו מגן חובה עד י"ב.
<מוחמד אלהיב: ואחוז הלא מסיימים י"ב בע"ו הגיע ל-22% ובכתום, אם אנחנו מסתכלים בע"ד אנחנו היינו ב-36%, בע"ו אנחנו הגענו ל-22% ואם זה בצבע השני אנחנו היינו באחוז התמדה של 64% ואנחנו הגענו ל-78%.
<מוחמד אלהיב: אנחנו רואים כאן ממש כיוון טוב - - -
עאידה תומא סלימאן: נא להתמקד אם יש לך משהו שאפשר להציג באופן ברור שתורם לנושא שלנו בעניין של צעירות ונשים לתעסוקת נשים הבדואיות.
<מוחמד אלהיב: זה שוב, בכללית, משהו נקודתי, עכשיו סנא תוסיף, אבל בגדול למשפטי סיכום אני אומר ככה: מתוך 6600 עובדות ועובדי הוראה במגזר הבדואי בדרום כשני שליש הן נשים.
<מוחמד אלהיב: נקודה שנייה - מאז שפתחנו מאות גני ילדים משנת 2015 ועד היום קלטנו מאות סייעות בכל גני הילדים, קלטנו מאות סייעות גם בחינוך המיוחד.
<מוחמד אלהיב: משרד החינוך הוא המשרד הכי גדול ביחס למשרדים אחרים שמעסיק נשים בחברה הבדואית בדרום.
<מוחמד אלהיב: אני מבקשת שחברתי סנא תוסיף גם כמה נקודות בנושא של - - - תודה רבה.
יוסף ג'בארין: בהמשך למה שד"ר מוחמד הציג, אני אציג את עצמי, אני סנא ג'בארין, אני מפקחת על הייעוץ והיועצים במחוז דרום מזה 10 שנים.
יוסף ג'בארין: יועצים חינוכיים, כביכול, הם אלה שממונים על הרווחה הנפשית ועל קידום תכניות מניעה בבתי הספר וממקומי זה אני מדברת.
יוסף ג'בארין: במקביל לתכניות החומש שהן ממש נקודתיות ומעמיקות אני רוצה להתחיל דווקא לשאלתך, למרות שד"ר מוחמד התייחס לנתון אבל ב-93' אגיד את האמת וזה הכי אמיתי, כשהגעתי לאוניברסיטת בן גוריון למדו יחד איתי רק שלוש בנות בדואיות שהן מפורסמות.
יוסף ג'בארין: כיום יש לנו מאות אם לא יותר של בנות בדואיות מקומיות שמשולבות ונסעו גם לחו"ל ולמדו כל מיני ומשולבות בשוק התעסוקה אז האחוזים עולים ועולים עם הזמן ולזה אני רוצה להתייחס, לחינוך, לתעסוקה והעצמת נשים כתוצר של מכלול של תכניות שמשרד החינוך מקדם בתחום המגדר.
יוסף ג'בארין: שאלת או רצית לשמוע על משהו ספציפי.
יוסף ג'בארין: חשוב לי לציין שמשרד החינוך באמת במקביל לתכניות החומש מקדם את זה בכל המישורים, במישורי המורים, התלמידים, ההורים.
יוסף ג'בארין: כל מיני תכניות שמטרתן זה לקדם חשיבה מגדרית, לשנות תפיסות, להקנות מיומנויות וכישורי חשיבה וכלים חברתיים על מנת להעצים נערים ונערות וזה - - -
עאידה תומא סלימאן: אני מצטערת אבל זה לא - - - הדיון לא מתמקד היום בתכניות של העצמה מגדרית בתוך בתי הספר.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה בעקיפין תורם בסופו של דבר.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני הייתי רוצה לשמוע יותר למשל בישיבה הקודמת הבנתי שהופסק התקציב לחינוך למבוגרים על ידי משרד החינוך.
עאידה תומא סלימאן: בעיניי זה פוגע קשות בכל הנושא של תעסוקת נשים.
עאידה תומא סלימאן: כי חלק גדול מהנשים הערביות הבדואיות, ואני יודעת שזה לא באחריות שלכם באופן ישיר, אולי בתפקידים שלכם, אבל זה באחריות המשרד והמשרד בחר בכם לייצג אותו בישיבה הזו.
<מוחמד אלהיב: כן, אבל אנחנו כיוונו יחסית גם לתקציב.
<מוחמד אלהיב: התקציב שלנו זה 112 מיליון ₪ לחמש שנים, זה לחינוך ופדגוגיה.
<מוחמד אלהיב: ונתבקשנו על ידי משרדי הממשלה השונים, ובעיקר האוצר, להוריד את כל החלק הזה של חינוך למבוגרים.
עאידה תומא סלימאן: האוצר מחליט על היעדים של החינוך?
<מוחמד אלהיב: היות והחינוך אחראי עד גיל 21, 18 בחינוך הרגיל ואז 21 בחינוך המיוחד.
<מוחמד אלהיב: כל הנושא של העצמת - - -
עאידה תומא סלימאן: חינוך למבוגרים זה לא היה תחת אחריות של משרד החינוך?
<מוחמד אלהיב: לא, היה בהחלטת הממשלה הקודמת תכנית תוספתית.
<מוחמד אלהיב: היום באנו ונדרשנו לא להתעסק עם הסוגייה הזו.
עאידה תומא סלימאן: ומי כן מתעסק בסוגייה הזו?
<מוחמד אלהיב: גופים אחרים כמו משרד הכלכלה, משרדים אחרים.
ג'מעה אזברגה: אף אחד לא מתעסק, הורידו את זה - - -
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אני רוצה לשמוע את המשפט הזה שאף אחד לא מתעסק עם זה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע ממשרד החקלאות.
<יריב מן: ד"ר אלהיב צודק שבתכנית החומש הקודמת 3708 היה תקציב, נדמה לי 2.5 מיליון לטובת - - -
עאידה תומא סלימאן: לא שאפשר לחשוב, היה תקציב שהיו צריכים להוריד אותו, 2.5 מיליון.
<יריב מן: אני רוצה להגיד משהו.
<יריב מן: צודק ד"ר אלהיב שאומר שבהחלטה הזאת הנושא לא תוקצב.
<יריב מן: הוא לא תוקצב אבל פה אני מתקן את ידידי, בסופו של דבר עושים סדרי עדיפויות.
<יריב מן: הנושא הזה של השכלת מבוגרים כשבחנו אותו, ואגב בסוף ההחלטה של משרד החינוך ומשרד האוצר, אין פה איזה אח גדול שמתערב בזה, אמר, אני רוצה לשים דגש יותר על העצמת המנהל, אני רוצה לשים דגש יותר, כמו שאמרנו, על בינוי.
<יריב מן: בסוף לשכת מנכ"ל משרד החינוך קיבלה איזשהי החלטה מה היא מכניסה לתוך התקציב שאמר קודם ד"ר אלהיב ומה לא.
<יריב מן: חשוב לציין שאני חושב שבכלל הנושא הזה של השכלת מבוגרים בתוך התקציב של משרד החינוך, אנחנו הרי באנו וגם אמרנו למשרד החינוך, אנחנו לא רוצים לקבל את זה רק בתכנית תוספתית, מה שאתם נותנים לכלל האוכלוסייה תנו את זה גם לאוכלוסייה הערבית, תן את זה גם לחברה הבדואית בנגב.
<יריב מן: וגם זה לא ייצא סכום מאוד מאוד גדול ולכן- - -
עאידה תומא סלימאן: טוב, תעזוב את זה.
עאידה תומא סלימאן: אתה אחראי על התכנית הזו, לאור הדיונים שהתקיימו וישבת כבר בשלושה דיונים השתכנעת שאם רוצים להעלות את תעסוקת נשים ערביות בדואיות, את אחוז התעסוקה שלהן, צריך להשקיע בנשים שלא קיבלו שום השכלה?
עאידה תומא סלימאן: אתם תקצו תקציב מיוחד להשכלה למבוגרים, לנשים ערביות בדואיות.
עאידה תומא סלימאן: תעזוב אותי מהתכנית של עברית, ללמד עברית.
עאידה תומא סלימאן: ללמד אותם קרוא וכתוב.
<יריב מן: אז מה שאני מציע שאנחנו נבוא בדברים, נציגי האוצר לא יושבים פה, הסתמסתי איתה קודם, הם לא יכלו לבוא - - -
עאידה תומא סלימאן: הם תמיד לא יכולים להגיע.
<יריב מן: אני חייב להגיד שהם מאוד מאוד - - -
עאידה תומא סלימאן: אתה לא צריך להגן עליהם.
עאידה תומא סלימאן: הם לא מגיעים בדרך כלל ואני יודעת את זה יותר טוב.
עאידה תומא סלימאן: אתם רוצים שנשב ונדבר על זה, על העניין של הקצאת תקציב מיוחד להשכלה לנשים מבוגרות כדי לעודד אותן ולעזור להן להכנס לעבודה?
<יריב מן: מה שאני מציע זה שאנחנו נבוא, אנחנו נעשה דיון אנחנו ומשרד החינוך והאוצר ונחזור אליכם עם תשובה בעניין הזה של- - -
<יריב מן: עד מתי יתקיימו פה הדיונים?
<יריב מן: תוך שבועיים זה בסדר?
עאידה תומא סלימאן: בתוך שבועיים אני רוצה לדעת מה תגובת
עאידה תומא סלימאן: כם לגבי החזרת תקציב מיוחד או הקצאת תקציב מיוחד להשכלה למבוגרים.
עאידה תומא סלימאן: בוא לא נשים את זה תחת כותרת אני יודעת שזה עלול ל- - - לא תקציב להשכלה לחינוך למבוגרים, אני הייתי רוצה שאתם מחזירים את זה באופן כללי אבל אני מאוד מעוניינת, תכנית או הקצאת תקציב לחינוך לנשים ערביות בדואיות במסגרת חינוך למבוגרים.
עאידה תומא סלימאן: כלומר קרוא וכתוב ומתמטיקה ודברים כאלה.
עאידה תומא סלימאן: דבר שבוטל, היה פרוייקט מאוד יפה שהתקיים באחד הארגונים בסדרי ובוטל.
עאידה תומא סלימאן: כן אדוני מברוקדייל.
<יונתן איל: אני רוצה להוסיף כמה מילים.
<יונתן איל: אנחנו בחנו את הנושא הזה של השכלת מבוגרים, אפשר להגיד השכלת נשים, תיכף נסביר גם למה, בתכנית הקודמת 3708.
<יונתן איל: קודם כל הרוב המוחלט זה נשים, דרך אגב, מכל מיני סיבות בסופו של דבר הרוב המוחלט זה נשים.
<יונתן איל: למדו בערך 1500 איש, נשים, עד לרמה המקסימלית את הרמה של 12 שנות לימוד, לא הייתה בגרות, זו הייתה הרמה המקסימלית.
<יונתן איל: יש כל מיני דברים להגיד על זה, זה לא המקום, כי בחנו את זה ויש לנו כל מיני תובנות.
<יונתן איל: אני רק רוצה להוסיף איזשהי תובנה אחת שאני חושב שיש בה טעם, צריך להבין שבסופו של דבר באמת האגף המופקד הזה, האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך.
<יונתן איל: משרד החינוך בתפיסה שלו רואה את זה יותר באמת כמתן השכלה באופן כללי כדי ליצור סביבה חמה או מעשירה לילדים בעתיד.
<יונתן איל: פחות, זה נתפס, בתוך המשרד עצמו כאיזשהו אפיק לתעסוקה לעתיד.
<יונתן איל: וזה אולי נושא שבמידה וימשיכו אותו אז אחד אולי מהדברים שיהיה אפשר לשפר אותו.
עאידה תומא סלימאן: אחד מהדברים כשאתה מתכנן תכנית עתידית, ואני מרגישה את זה עכשיו בתכנית כל הזמן, זה שצריך להבין את הייחודיות או את הבעייתיות הקיימת בקבוצה שאתה רוצה לתכנן לה.
עאידה תומא סלימאן: ולתפוס את זה רק למען השכלה כאשר אישה לא יודעת קרוא וכתוב והיא צריכה לצאת לשוק העבודה ולחפש עבודה ולהתראיין כפי שנאמר לי מקודם ולקבל תלוש שכר ולדעת לקרוא את תלוש השכר וכו' וכו', בלי שהיא תקבל את המינימום שבמינימום בחינוך אז אני לא מבינה.
עאידה תומא סלימאן: מבחינתי מי שאחראי על התכנית הזו, על החלטת הממשלה, הוא זה שצריך לדעת שאי אפשר לשלב נשים בתעסוקה אם לא נותנים להן.
עאידה תומא סלימאן: וזה אומר לוותר מראש על חלק גדול מהנשים הערביות הבדואיות ולא לחשוב עליהן להכניס אותן לתעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: אז אני מבקשת באמת לקיים דיון ולחזור אליי בתשובה האם יוקצו תקציבים ותוחזר התכנית הזו תחת המטריה, תמצאו את המטריה הנכונה, אולי ריאן, אולי אני לא יודעת מה.
עאידה תומא סלימאן: אבל יש ארגונים שכבר הצליחו כי הם משלבות גם העצמת נשים תוך כדי לימודים לא רק לימודים גרידא.
עאידה תומא סלימאן: אז אני חושבת שתקחו את זה בחשבון וארצה לקבל על זה תשובה.
עאידה תומא סלימאן: משרד הכלכלה, סוף סוף.
עאידה תומא סלימאן: את נכחת בדיון הקודם?
עאידה תומא סלימאן: לא, חבל, הזכרנו אתכם הרבה, בעיקר בעניין אזורי התעשייה.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, גברתי, מה התכניות שלכם לא לכלל האוכלוסייה הערבית הבדואית, איך בחלק שלכם מהתכנית הזו תעודדו כניסת נשים לשוק התעסוקה, בבקשה.
<הדר וינטר גולן: אני כן רוצה לעשות איזשהו בריף קצר בכל זאת על מה שכן קרה בהחלטה הקודמת.
<הדר וינטר גולן: גם מתוקף ההחלטה עצמה וגם מתוך תהליכים שהתחילו לפניה ובלי קשר אליה וזה אמירה חשובה בעיקר אם התייחסתם לאזורי תעשייה.
<הדר וינטר גולן: שוב, לא הייתי פה אז קשה לי להתייחס ספציפית אבל צריך להבין שכדי שאזור תעשייה יעבוד ויהיו בו מפעלים ויועסקו בו אנשים ונשים זה תהליך ארוך טווח, תהליך שלוקח המון המון זמן, עשר שנים לצורך העניין.
<הדר וינטר גולן: כלומר, גם הנתונים שאני עוד שנייה אדבר עליהם לא כולם נבעו רק מהחלטת החומש הקודמת כי שוב, תהליכים מבשילים לאורך זמן.
<הדר וינטר גולן: זה החל מתב"ע ואחרי זה תכנון מפורט ואחרי זה קדם פיתוח ואחרי זה צריכים להגיע המפעלים והם צריכים להבנות ולקבל את כל האישורים- - -
עאידה תומא סלימאן: מה התכניות שלכם בעניין הזה?
<הדר וינטר גולן: אז רק צריך להגיד שיש דברים ארוכי טווח.
ג'מאל זחאלקה: אלא אם הממשלה מחליטה לעשות את זה מהר.
ג'מאל זחאלקה: רוצה דוגמאות?
<הדר וינטר גולן: וגם אז זה כמה שנים.
ג'מאל זחאלקה: כמה זמן לקח לעשות את - - - ציפורי.
עאידה תומא סלימאן: יש תכנית של חומש, יש להם חמש שנים לעשות את זה, בוא נראה אם תכננו לעשות את זה.
עאידה תומא סלימאן: ואתה צודק, כשרוצים מקימים את זה מהר, אפילו בחמש שנים אפשר.
<בני צרפתי: איפה יש דוגמה של חמש שנים, מפעל שאזור תעשייה מוקם ?
יוסף ג'בארין: חריש.
יוסף ג'בארין: היישוב חריש בוואדי ערה, תוך פחות מחמש שנים לא?
<בני צרפתי: השאלה מה הסטטוטוריקה, מה היה לפני.
<בני צרפתי: ברור שאתה יכול, השאלה מה היה לפני, באיזה שלב זה עמד, זה היה אחרי אישורים, איפה זה עמד?
עאידה תומא סלימאן: למה זה הולך ככה.
עאידה תומא סלימאן: לא התפקיד שלך לתשאל את חברי הכנסת, זה הפוך, הם אמורים לתשאל אותך.
יוסף ג'בארין: אנחנו ענינו, כנראה שאין לו מספיק ידע בנושא הזה, זה בסדר.
יוסף ג'בארין: תבדוק מה קרה בחריש, תראה שתוך שנתיים - שלוש, כל התכניות כבר היו מוכנות.
<הדר וינטר גולן: אוקיי אז לגבי התכנית הקודמת או באופן כללי מה שנעשה בחמש שנים האחרונות.
<הדר וינטר גולן: במסגרת מסלולי תעסוקה התווספו 640 משרות חדשות שמתוכן כשליש לנשים.
עאידה תומא סלימאן: איך זה שוב בבקשה?
<הדר וינטר גולן: במסגרת החמש שנים האחרונות באופן כללי הפעלנו מסלול תעסוקה שזה בעצם מסלול שמתמרץ מעסיקים להעסיק אוכלוסיות ששיעור השתתפותן בתעסוקה נמוך.
<הדר וינטר גולן: יש שם דגש על בדואים ועוד יותר על נשים בדואיות ובמסגרת המסלול הזה יצרנו בעצם 640 מקומות עבודה נוספים שבערך שליש מתוכם הם עבור נשים.
<הדר וינטר גולן: זה בהקשר הזה.
עאידה תומא סלימאן: לאיזה תקופה התמריץ ניתן ומהו בדיוק התמריץ?