GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<שרית יהודאי: 55 היתרים התקבלו בעילות הכלכליות בתחום ההנדסה, 22 תפקוד ונסיבות ו-3 היתרים ב- - - מינוי חוזר.
<שרית יהודאי: במקצועות ההוראה התקבלו 84 היתרים שמתוכם 51 מהסיבות הכלכליות, 26 - - - ו-17 מינויי חוזה.
<מאירה בסוק: מה זה סיבות כלכליות בהוראה?
<מאיר דוד: העמותות החרדיות, יש המון עמותות חינוך בחברה החרדית שנמצאות בקשיים כלכליים ונסגרות מדיי יום ונפתחות עמותות חדשות ולא מעט מקרים יש שם של הלנות שכר ושל פיטורי עובדות אז זה קורה גם, אז זה כן, זה התשובה.
<שרית יהודאי: הנתונים לפניכם גם במקצועות הניהוליים.
<שרית יהודאי: אנחנו רואים שבכל פילוחי המקצועות העילה העיקרית היא כלכלית כשאין אפשרות להמשיך להעסיק את העובדת.
<שרית יהודאי: פילחנו את המקצועות במגזר החרדי כאשר המקצועות העיקריים שבגינם ניתן היתר זה שירות לקוחות ועובדי הוראה.
<שרית יהודאי: בחברה הערבית התקבלו 32 היתרים כאשר המקצוע העיקרי הוא שירות לקוחות ואדמיניסטרציה.
<שרית יהודאי: גם בתחום העובדים הזרים התקבלו 11 היתרים כאשר המקצוע העיקרי זה סיעוד, ניקיון ואחזקה.
<שרית יהודאי: כל שנה אנחנו מטפלים בחודשי הקיץ בהיתרים של מורים שאינם קבועים במערכת תוך התחייבות של משרד החינוך שבמידה ויתפנו תקנים הוא ימשיך להעסיקם.
<שרית יהודאי: יש לנו נוהל עבודה מול משרד החינוך, יש כאן נציגים מהמשרד, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה ומקבלים את כל המידע.
<שרית יהודאי: השנה התקבלו 67 בקשות - - -
נחמן שי: מה זה היתר מותנה?
<שרית יהודאי: היתר מותנה מדובר במקרים שבמידה ויהיה תקן פנוי, קודם כל משרד החינוך מתחייב להעסיק את המורים הקבועים במערכת בתחילת השנה ובמידה ויש תקנים פנויים הוא משבץ את המורים שאינם קבועים.
<שרית יהודאי: כך שהוא מתחייב שתהיה עדיפות למורות שבהריון מבחינת השיבוץ.
לאה פדידה: יש לכם מידע על כמה נשים מתלוננות שפיטרו אותן ללא היתר?
<שרית יהודאי: זה באכיפה, אנחנו נציג את הנתונים בהמשך.
<ענת מימון: לגבי עובדי הוראה אני רק רוצה לשאול.
<ענת מימון: זה 84 ההיתרים של מקצועות ההוראה או זה משהו - - -
<שרית יהודאי: לא, לא, זה נתון נפרד - - -
<ענת מימון: אז לגבי מקצועות ההוראה שדיברתם, סיבה כלכלית, מה זה סגירה של מסגרות חינוך - --
<מאיר דוד: זה מסגרות חינוך.
<מאיר דוד: בדרך כלל העמותות החרדיות שמעסיקות גננות, מורות,סוגרים את ה- - -
לאה פדידה: לא מחנכים יותר?
לאה פדידה: הם סוגרים - - -
<מאיר דוד: לא, מישהו אחר הולך ופותח.
<מאיר דוד: אדם שיש לו בעיה כלכלית לא יכול להמשיך ולנהל, העסק עובר לניהול של מישהו אחר.
<מאיר דוד: או שזה לגמרי נסגר או שמעבירים עוד ילדים למקום אחר.
<מאיר דוד: יש מקרים.
<יפה סולימני: אני רוצה רגע להגיד כמה מילים לגבי הנושא של משרד החינוך.
<יפה סולימני: בעבר לפני שלוש וארבע שנים המשרדים כאן ממשרד החינוך לגבי היתרים היו מספרים מאוד גדולים ועשינו פה מהפכה מאוד גדולה בעבודה שלנו במהלך השנים האלה מול משרד החינוך.
<יפה סולימני: כולנו יודעים שבעצם במשרד החינוך רוב העובדים הם נשים.
<יפה סולימני: כלומר הנושא של להשאיר גבר במקום אישה לא שם הייתה הבעיה אבל היו מלא נשים ויש שם גם הרבה מילויי מקום במשרד החינוך.
<יפה סולימני: כשהיו מגיעים, התהליך שלהם שב-31 במאי מודיעים על פיטורים ואז מגלים שזו בהריון וזו בהריון וזו חזרה מחופשת לידה מתחילים לעשות איזשהי השמה.
<יפה סולימני: ואנחנו הגענו בתהליך ממש הדרגתי שעשינו עם משרד החינוך שאמרנו להם אנחנו לא נותנים לכם שום היתר, גם לא מותנה, עד אוגוסט, אנחנו ממש מושכים אותם עד אוגוסט כדי לוודא שהם עשו את כל המאמצים והם עשו את כל הדרך מי חוזרת ומי לא חוזרת מהשתלמות או מחל"ת.
<יפה סולימני: ורק המספר הקטן שנשאר בסוף אנחנו בודקים אותו ושם מתירים.
<יפה סולימני: היה מדובר בעבר במספרים של 400, 500 ו-600 היתרים שניתנו בעבר, היום אנחנו מדברים על 67 היתרים שמתוכם, 67 שלא היינו בטוחים שבאמת יימצא להם מקום ובסוף רק 22 מהמורות שהיו בהריון רק לגביהן ההיתר תקף.
נחמן שי: אני לא מבין, כשהמורה נכנסה להריון והמשרד רוצה לפטר אותה ואז היא פונה אליכם - - -
<יפה סולימני: זה בעיקר - - -
נחמן שי: המורות לא קבועות.
<יפה סולימני: מורה קבועה אין - - - לפטר אותה.
נחמן שי: היא תעבור את חופשת הלידה והיא תחזור.
<יפה סולימני: כן.
נחמן שי: היא נכנסה כממלאת מקום או כמורה זמנית והיא בהריון אז עכשיו מתחיל התהליך.
<יפה סולימני: כן, זה בדרך כלל מורים של שנה ראשונה ומילוי מקום גם בשנה שנייה אבל קודם כל נותנים עדיפות למורה בשנה שנייה ואחר כך השנה הראשונה.
<יפה סולימני: התחלופה שם היא כל הזמן, זו יוצאת לחופשת לידה וגם כל הסיפור של שנות השתלמות שהם יוצאים לשנת השתלמות לוקחים מורות במקום.
<יפה סולימני: זה רק מורים שהם לא - - - מורים קבועים שמפוטרים, התהליך הזה לא רשום פה, זה תהליך אחר, זה תהליך פדגוגי שבו נעשה תהליך אחר בכלל מול גם ארגוני עובדים נמצאים שם, ההסתדרות, הסתדרות עובדים או ארגון העובדים על יסודיים בעניין.
<יפה סולימני: שם התהליך הוא שונה בכלל, בכלל הוא שונה, פה מדובר בתחלופה השוטפת של ממלאי מקום במהלך השנה.
<שרית יהודאי: למעשה אנחנו נתונים לביקורת השיפוטית כמו שהוסבר.
<שרית יהודאי: כל החלטה שאחד הצדדים סבור שהיא לא צודקת או לא סבירה רשאי לפנות ולערער עליה בבית הדין לעבודה.
<שרית יהודאי: בשנת 2017 הוגשו 22 ערעורים על החלטות שהתקבלו אצלנו.
<שרית יהודאי: שני ערעורים נדחו, שלושה ערעורים נמחקו, ארבעה ערעורים הסתיימו בפשרה בין הצדדים, ערעור אחד ביטל את החלטת הממונה והוחזר אלינו לעיון מחדש, ולגבי 10 ערעורים אין עדיין החלטה בבית הדין.
לאה פדידה: כמעט יותר מ-70% חוזר.
לאה פדידה: כי רק שני ערעורים נדחו ושלושה נמחקו זה חמש, מתוך 22, כל השאר או פשרה או הושג משהו אחר.
<שרית יהודאי: למה עשרה - - -
<קריאה: תחשבי ש-777 היתרים ורק 22 ערעורים על 777 היתרים, זה ה- - -
<מאיר דוד: זו משמעות טובה, זה אומר שהעבודה נעשית כמו שצריך, רבותיי, 777 היתרים - - -
לאה פדידה: - - - גם מפוטרת, גם בהריון וגם - - -
<מאיר דוד: לא כי אם העובדת - - - ויש כאלה, יש כאלה שמערערות, מי שחושבת שצודקת - - -
לאה פדידה: 22 מתוך 700.
<מאיר דוד: לא, חלקם זה גם המעסיקים.
<מאיר דוד: יש פה ערעורים של מעסיקים.
<שרית יהודאי: מתוך 1030 החלטות 22 ערעורים זה אומר שההחלטות גם תקפות בבתי הדין.
<קריאה: פשוט נשים לא מערערות.
לאה פדידה: ברור - - -
<מאיר דוד: שלום לכולם, התפרצתי כמה פעמים ולא אמרתי את השם, מאיר דוד, אני מנהל אגף אכיפה מנהלית בתוך מנהל אכיפה והסדרה במשרד העבודה.
<מאיר דוד: לצדי יושבת שרון כהן שמנהלת את כל תחום הפניות והיא למעשה הגורם הראשון שמקבל את הפניות של אותן עובדות שלטענתן פוטרו, בהריון ולא ניתן לגביהן היתר.
<מאיר דוד: אז בשנת 2017 70 מקרים התקבלו.
<מאיר דוד: ב-16 מקרים שנבדקו בכלל לא היה הגנה על העובדת, לא היה חשד להפרה אז אין פה עילה לטיפול.
<קריאה: אתה יכול לפרט על זה מה זה אומר שלא היה חשד - - -
<מאיר דוד: לא הייתה עילה - - -
לאה פדידה: היא לא הייתה בהריון?
<שרית יהודאי: היא הייתה בהריון אבל היא לא הייתה בתקופה ההגנה לצורך העניין.
<שרית יהודאי: היא הייתה פחות מששה חודשים או שהיא הייתה יכולה להיות בחוזה קצוב, יש כל מיני עילות בחוק שלא ניתנת הגנה, ולכן - - -
<קריאה: למה על חוזה קצוב לפעמים כן ניתנת הגנה.
<שרית יהודאי: נכון, אבל יש מצבים שלא ושאלתם מה המצבים אז זה או שהיה פחות מחצי שנה או נושאים - - -
<מרים זלקינד: יש פילוח של אוכלוסיות, חרדיות, ערביות?
<מאיר דוד: במה, בפניות האלה?
<שרית יהודאי: בפניות לא.
<מאיר דוד: להבא אנחנו נפלח גם את הפניות.
<מאיר דוד: הפעילות הראשונה שנעשית כשאנחנו מקבלים את הפנייה פונים מיד למעסיק, בכתב, בהתראה, שהתקבל אצלנו מידע שעובדת פוטרה - - -
נחמן שי: אתה מדבר על הליך שלא על המסלול הרגיל אלא שעובדת אומרת פיטרו אותי בגלל - - - ללא היתר.
<מאיר דוד: נעשית מיד פנייה למעסיק במכתב אזהרה שמזהיר בפני חשד לפיטורי עובדת בהריון ובעקבות זה מתחיל ההליך.
<מאיר דוד: אז 17 מקרים לאחר שהמעסיק קיבל את המכתב הוא כבר פנה באמת לקבל היתר, הגיש בקשה להיתר וזה נכנס.
<מאיר דוד: שלושה מקרים העובדת הוחזרה מיד לעבודה, המעסיק הודה בטעות ומיד הוחזרה לעבודה - - -
לאה פדידה: אפשר להכשיר בדיעבד?
לאה פדידה: פיטרת אותי לא חוקי עכשיו אתה רוצה לבקש היתר?
<מאיר דוד: זה גם אפשר.
<קריאה: בפועל זה קורה.
<מאיר דוד: אם מעסיק לא ידע שהיא בהריון.
לאה פדידה: אפילו ועדת תכנון ובנייה אי אפשר להכשיר, צריך - - -
<מאיר דוד: ברוך השם מכשירים הכל בוועדת תכנון ובנייה.
לאה פדידה: אז אישה צריך להשיג היתר - - -
<שרון כהן: יש מצבים שהמעסיק לא ידע שהעובדת בהריון וברגע - - -
לאה פדידה: אי ידיעה פוטרת מאחריות?
<שרון כהן: לא, שנייה - - -
<מאיר דוד: אי ידיעה לא פוטרת אותו ומחייבת אותו להגיש בקשה אז לכן הוא מגיש את הבקשה.
<שרון כהן: ברגע שנודע לו הוא מחוייב להגיש בקשה גם אם הוא פיטר אותה - - -
לאה פדידה: הוא כבר עבר את העבירה ופיטר אותה.
<שרון כהן: אבל הוא לא ידע - - -
<מאיר דוד: גברתי, אם נסתכל על ההליך הפלילי בהליך הפלילי הוא בכלל לא חייב.
<מאיר דוד: 23 מקרים שמעסיק לא הגיב נותבו לאכיפה וניהלנו תיקי חקירה, תיכף ניתן גם את הפילוח ויש 11 מקרים מסוף השנה שאנחנו עדיין בטיפול מול המעסיק.
לאה פדידה: מתי ה-11 פניות האלה בטיפול במעסיק, כמה זמן?
<מאיר דוד: מהחודש האחרון, חודש וחצי האחרונים, אנחנו מדברים על נובמבר, דצמבר.
<מאיר דוד: אנחנו נתנו 19 עיצומים כספיים בעקבות המקרים שקיבלנו לאכיפה, זה הסכום שם למטה המצטבר, 650,000 שקלים ונתנו גם התראה אחת ואפשר לראות על מה ניתנו ההתראות ועל מה הפיטורים.
<מאיר דוד: יש מקרים שלא מדובר פה באמת בהיתר, עובדת פונה לפיטורים, לא תמיד הפנייה היא רק על פיטורים, צמצום משרה יכול להיות ופגיעה בשכר או בהכנסה.
<מאיר דוד: יש מספר מקרים ועילות שהעובדות פונות ואנחנו נתנו פה עיצומים אחרי שניהלנו תיקי חקירה ב-20 מקרים.
נחמן שי: הסכום למטה הוא הסכום הכולל של חצי מיליון שקל?
<מאיר דוד: של 650,000 שקל, כן, זה כולל כל המעסיקים שקיבלו עיצומים כספיים בעקבות ההפרות שלהם.
נחמן שי: אבל למעלה, החמש זה מתכנס ל-176, זה לא חמש פעמים 176 זה סך הכל 176.
<מאיר דוד: נכון, סכום מצטבר.
נחמן שי: זה סכומים קטנים אלה.
<מאיר דוד: עיצום כספי על פיטורים הוא על כל עובדת 35,000 שקלים.
<מאיר דוד: אז חמשה מקרים 176,000.
<יפה סולימני: בעיקרון ברוב חוקי העבודה ה- - - הראשונה היא התראה.
<יפה סולימני: בעבודת נשים, כתוצאה מדיונים שהיו בזמנו שנכנס החוק להגברת אכיפה הוחלט שאנחנו אין סנקציה של התראה, הסנקציה היא ישר ל- - -
לאה פדידה: אז אני רוצה להבין רגע.
לאה פדידה: מעסיק שפיטר ונמצא אשם ולא בסדר, הוא מקבל סנקציה כספית של 35,000 שקלים ומחוייב להחזיר אותה לעבודה או שהפיטורים נשארים על כנם?
לאה פדידה: אז אולי שווה לי לפטר בשביל 35,000 שקל.
<מאיר דוד: הוא חייב להגיש בקשה זה לא משנה אם ניתנה לו סנקציה או לא ניתנה לו סנקציה.
<מאיר דוד: העובדת יכולה לתבוע אותו אחר כך גם בסעד אזרחי על הפיטורים.
<מאיר דוד: אנחנו לא יכולים, אין לנו מנדט או לחייב אותו להחזיר אותה לעבודה - - -
<קריאה: הפיטורים לא בטלים?
לאה פדידה: לא הבנתי, עכשיו זה ממש מוזר לי.
<מאיר דוד: אין לנו סמכות להחזיר את העובדת לעבודה.
נחמן שי: לא, הפיטורים תופסים והסנקציה היא - - -
<מאיר דוד: יש סנקציה מנהלית והיא יכולה במקביל לתבוע.
נחמן שי: אולי זה מחיר סביר.
לאה פדידה: ברגע שנתת סנקציה מנהלית זה אומר שהבנאדם עבר על החוק.
לאה פדידה: אז במקום לחייב אותו להחזיר לעבודה כי אתה לא נותן לו היתר, הרי הוא פעמיים עובר, עכשיו הוא צריך להגיש היתר ואתה לא נותן לו היתר.
לאה פדידה: אז זה מה שהוא קיבל 35,000 שקלים והעובדת הולכת הביתה?
<מאיר דוד: בהליך המנהלי 35,000 שקלים.
<מאיר דוד: היא יכולה גם לתבוע אותו אחר כך בהליך האזרחי וכנראה שהוא גם יהיה מחוייב בעוד - - -
לאה פדידה: אבל אין לה הגנה אתה עוד פעם מחזיר אותה שהיא עכשיו תלך לתבוע בתביעה אזרחית.
לאה פדידה: יש פה מהלך של עבירה על החוק - - -
<מאיר דוד: אין לי סמכות, איפה בסמכות יש לי להחזיר אותה לעבודה ולקבוע לחייב מעסיק להחזיר לעבודה.
<קריאה: צריך לקבוע ש- - -
<מאיר דוד: רבותיי, לא אמרנו שהפיטורים לא בטלים - - -
<יפה סולימני: חברים, אנחנו מתווכחים פה עם החקיקה.
<יפה סולימני: החקיקה בעצם באו ואומרת, אנחנו מנהל הסדרה ואכיפה, המחוקק אמור להטיל סנקציה על מעסיק על הפרת חוקי עבודה.
<יפה סולימני: אין לנו בידיים שלנו את האפשרות אנחנו - - -
לאה פדידה: מי קבע את גובה הסנקציה - - - מחייבים אותנו להחזיר - - -
<יפה סולימני: רגע, אנחנו ניתן את התשובה.
<יפה סולימני: הסנקציה הגבוהה ביותר בהליך המנהלי.
<יפה סולימני: 35,000 שקלים זה גובה העיצום הגבוה ביותר בהליך המנהלי.
<יפה סולימני: על הפרה אחת 35,000 שקל הוא הגבוה ביותר.
<יפה סולימני: הזכרתי קודם שבחוקי עבודה אחרים היום יש קודם התראה ואחר כך העיצומים הכספיים נעים בין 5000 שקל ל-35,000.
נחמן שי: המעסיק או המעסיקה, תזכרו תמיד שיש שתי אפשרויות, פיטר/ה, הטלתם את הסנקציה אבל הפיטורים באמת כבר נכנסו לתוקף כלומר, אותה עובדת, אתם רואים שיש לה מסלול אחר, היא לא תמהר ללכת לתביעה האזרחית, זה סיפור מורכב ו - - -
<מאיר דוד: אנחנו לא מכשירים את הפיטורים, אנחנו אומרים, הוא עדיין עבר עבירה והוא, אם הוא לא יגיש - - -
נחמן שי: אתם פותחים בהליכים משפטיים נגדו?
<מאיר דוד: לא אנחנו לא פותחים - - -
נחמן שי: כבר הענשתם אותו אתם לא יכולים להעניש פעמיים.
<מאיר דוד: אנחנו לא נעניש פעמיים, העובדת שיש לה את המסלול האזרחי שהיא יכולה גם להמשיך ולתבוע ויש מקרים כאלה גם.
<קריאה: אז מבחינת המדינה שילמת קנס של 35,000 שקל, צא לדרך.
<קריאה: פלילי גם.
<מאיר דוד: לא צריך פלילי במנהל, לא פלילי.
נחמן שי: ההרתעה לא מספקת.
<מאירה בסוק: אם אתה בא ואתה אומר ש-70 נשים פנו ואתה נתת בגרף הזה ששלוש נשים החזרתם לעבודה אז למה, כמו שהחזרתם אותן לעבודה למה אתה לא יכול - - -
<מאיר דוד: אני אבהיר, מאירה, את מה שאמרתי.
<מאיר דוד: אנחנו לא החזרנו לעבודה, אנחנו התרענו בפני המעסיק והוא פעל באופן עצמי והוא החזיר את העובדת לעבודה.
<מאיר דוד: הוא עשה את זה ביוזמה שלו.
<מאיר דוד: ברגע שהוא שמע שיש הפרה הוא החליט להחזיר אותה מיוזמתו ולא אנחנו כפינו עליו את ההחזרה שלו.
<קריאה: אז ל-77 אחרים משתלם יותר לשלם 35,000 שקלים ולפטר את העובדת, זה מה שאתם אומרים.
לאה פדידה: ההרתעה היא הרתעה חלשה מאוד.
<יפה סולימני: אני רוצה להוסיף איזשהו נתון - - -
<קריאה: אני אשמח להבין על המסלול הפלילי ואיך אתם משתמשים בו.
<יפה סולימני: משרד העבודה נותן מדיי שנה, מחלק כמיליון שקל תמיכות לארגונים שעוסקים בנושא של זכויות עובדים.
<יפה סולימני: זה כמו קו לעובד, עוד כמה ארגונים שחלק מהתקציב הזה, מהכסף הזה, אמורים לסייע בייצוג אותן נשים או עובדים בתביעות אזרחיות בנושא הזה.
<יפה סולימני: אנחנו מנסים לחפש כל מיני דרכים כדי להגן על העובדים ועל העובדות בדרכים אחרות.
<יפה סולימני: אנחנו גוף אכיפה, ולכן אנחנו משתדלים לעשות את העבודה שלנו גם בתחום הסברתי כמה שיותר, להשלים את הנושא האכיפתי מעבר לסנקציות שאנחנו עושים למעסיקים.
<יפה סולימני: אנחנו משתדלים לעשות כמה שיותר להסביר.
<יפה סולימני: אותו מעסיק שיפטר בפעם הבאה הוא יקבל עיצום כספי או שנלך איתו לכתב אישום.
<יפה סולימני: זאת אומרת יש הליכים מול מעסיקים שהם חוזרים על עצמם בתהליכים האלה שהם עוד ועוד ועוד אז אנחנו נלך בכיוון הזה.
<יפה סולימני: יותר ויותר נשים מתלוננות, מגיעות אלינו ואנחנו מפעילים את ההליכים כמה שניתן.
<יפה סולימני: במסגרת הסמכות שיש לנו משתדלים כמה שיותר.
<יפה סולימני: אין ספק שאנחנו עושים כמה שיותר כדי להגן על אותן נשים כי אנחנו חושבים שפה צריכים את ההגנה בתקופה של ההריון לתת לה את ההגנה.
נחמן שי: בסדר, יפה, אני חושב שאף אחד לא מערער על כך.
נחמן שי: אבל השאלה האם הסנקציה הזאת היא מספקת.
נחמן שי: אנחנו חושבים על הרתעה כדי למנוע פיטורים של נשים בהריון, זאת כוונת החוק, זאת כוונת הנוהל וזאת כוונת התהליך והכל יפה.
נחמן שי: האם זה מרתיע מספיק?
נחמן שי: יכול להיות שצריך להגדיל את הסנקציה, יכול להיות שצריך לחשוב על עוד עונשים, אני לא יודע.
<יפה סולימני: נכון, זו הסנקציה הגבוהה ביותר בנושא של עיצומים כספיים.
<יפה סולימני: גם מעסיק שניכה לעובד ולא שילם לא פנסיה במשך 10 חודשים ב-12 חודש גם מקבל את העיצום הכספי.
<יפה סולימני: היינו בדיונים פה, זה מה שהמדינה החליטה, זה הגבוה ביותר, זה סכום לא נמוך, הוא גבוה, ובפעם הראשונה שהמעסיק הזה הוא מקבל את הכפל עיצום ויש גם עוד הליכים שאני יכולים לעשות זה לא - - -
לאה פדידה: איזה עוד הליכים?
<קריאה: יש פה הליך פלילי שאתם לא משתמשים בו.
נחמן שי: מי עושה הליכים פליליים, המדינה?
נחמן שי: אתם יכולים להצביע על מעסיקים שנתבעו פלילית.
<יפה סולימני: מעסיק שהגיע פעם שנייה ושלישית אז פעם שנייה זה עיצום כפול, פעם שלישית אנחנו נלך אליו בהליך פלילי - - -
<קריאה: למה זה מוגבל לפעם השלישית?
<יפה סולימני: כי יש נוהל - - -
<קריאה: מי קבע את הנוהל?
<יפה סולימני: יש נוהל שנקבע עם משרד המשפטים, עם המדינה שבו - - -
<קריאה: זה נוהל הפניית תיקים להליכים פליליים.
לאה פדידה: דין אישה אחת לא כדין האישה השנייה, למה לא באישה הראשונה, אני לא מצליחה להבין.
נחמן שי: את לא מתחילה ישר עם העונש של ה-15 שנה את הולכת במדרג.
לאה פדידה: לא אמרתי עונש, אמרתי - - -
נחמן שי: זה עונש, עכשיו זה עונש, הסנקציה היא עונש לכל דבר.
נחמן שי: טוב, תמשיך, יכול להיות שאנחנו שואלים שאלות לפני שסיימתם.
<מאיר דוד: רק להבהיר, רבותיי - - -
לאה פדידה: אם אני אישה שהחליטה ללכת באמת בצעד פלילי ומשפטי האם - - - עדות מגיעים להעיד בבית המשפט?
<מאיר דוד: אם מתנהל הליך פלילי והמדינה תבעה את המעסיק על העבירה הזאת כן לבית הדין יגיע אותו מפקח או אותו גורם - - -
לאה פדידה: לא, אני לא שאלתי את זה.
<מאיר דוד: אז מה השאלה?
לאה פדידה: אני שאלתי שאלה פשוטה.
לאה פדידה: אני אישה שבאת ואמרת לי המעסיק שלך פיטר אותך לא כדין, הוא קיבל סנקציה של 35,000 שקלים, אם את רוצה עוד משהו לכי לסעד פלילי - - -
<מאיר דוד: סעד אזרחי.
לאה פדידה: סעד אזרחי לבית משפט ואני פניתי לסעד אזרחי לבית משפט, האם המשרד שלכם יבוא להעיד?
<מאיר דוד: זה תלוי באמת מה החליט השופט אם ירצה או לא.
<מאיר דוד: אבל מה שכן יכולה עובדת לעשות, וזה קורה, היא יכולה לקבל מאתנו את הממצאים שלנו, להציג אותם בפני בית הדין והרבה פעמים משתמשים בזה ושופטים גם פוסקים בהתאם להחלטות שלנו ויש מקרים שבית הדין יבקש מאותו מפקח להגיע ואנחנו נגיע.
<קריאה: בסיום כל הליך העובדת מקבלת את ה- - -
<קריאה: אתם יכולים להתייחס לכמה זמן אורך הטיפול בבקשות כאלה, האם יש את זה במצגת?
<מאיר דוד: הליכי חקירה?
<מאיר דוד: מספר חודשים.
נחמן שי: אני רוצה שתזדרזו כי יש פה עוד מוזמנים שלא דיברו ואתם לוקחים להם את כל הזמן.
<מאיר דוד: אז רק להגיד, חסר לנו הנושא הפלילי אבל יוגשו שני כתבי אישום.
<מאיר דוד: זה לא מופיע בשקף אבל היו שני מקרים שהוגשו שני כתבי אישום על נושא של פיטורי נשים בהריון בשנת 2017.
נחמן שי: בשנים קודמות היו גם פניה לערכאות משפטיות.
נחמן שי: מה הייתה התוצאה?
<מאיר דוד: אדוני היושב ראש, אנחנו נעביר לוועדה את ההתייחסות לגזרי דין של השנים הקודמות מה היו, בסדר, זה בטעות כי זה כן היה במצגת הראשונית.
לאה פדידה: סנקציה של 35,000 שקל והכל - - -
נחמן שי: זה לא הסוף, זה רק ההתחלה, לאה, זה תהליך, מתחילים ב-35 אחר כך אם הוא עבריין מועד אז מכפילים ואם צריך אז טוב.
נחמן שי: אבל אני רוצה לדעת מה תוצאות ההליכים המשפטיים כי אם צריך לעשות משהו בכנסת זה לחזק את זה אז עכשיו - - -
<יפה סולימני: אני אוסיף פה, עד 2012 בעצם כל ההליכים היו פליליים.
<יפה סולימני: ב-2012 נכנס החוק להגברת אכיפה, עיצומים הכספיים שהוא בעצם היום, כל הנושא של עיצומים כספיים הולכים לחוקק אותו, כמעט לגבי כל החוקים ורוב החוקים של מדינת ישראל שבהם - - - נכנסים הנושא של עיצומים כספיים שזה השלב הראשוני, ההרתעתי ורק אחר כך הולכים להליך הפלילי.
<יפה סולימני: כלומר, עד 2012 באמת היו הליכים פליליים ומ-2012 הכניסו תהליך של עיצומים כספיים והכניסו את הנושא הזה של העיצום הכספי גם לעבודת נשים.
<יפה סולימני: זאת אומרת, כשישבנו בזמנו גם עם הארגונים וגם עם כל מי שהיה, ארגוני עובדים, ארגוני - - - החוק להגברת אכיפה הוא היה תהליך של איזה ארבע שנים מ-2008 עד 2012 עד שהוא חוקק.
<יפה סולימני: וחוק עבודת נשים נכנס בנושא של עיצומים כספיים.
<יפה סולימני: כלומר, כל מי שהיה שותף לשולחן העגול שהיה בזמנו ראה לנכון שהסנקציה הראשונה היא צריכה להיות הליך של עיצום כספי.
<יפה סולימני: אנחנו באנו ואמרנו מעבר לזה כי גם הלכו ואמרו בוא ניתן גם התראות.
<יפה סולימני: אמרנו, בעבודת נשים לא נלך על ההתראה, בגלל החומרה נלך על העיצום הכספי.
<יפה סולימני: כלומר, יכול להיות שלחלק מהאנשים פה נראה ש-35,000 שקל זה מעט אבל כשאתה מטיל על מעסיק 35,000 שקלים בפעם הראשונה ובפעם השנייה אם הוא הפר שוב תבוא ותתן לו כפל עיצום ובפעם השלישית תלך איתו לכתב אישום אז יש לזה משמעות, יש לזה משמעות גם אם זה נראה לנו סכומים קטנים.
<יפה סולימני: כי בכל זאת ישבנו פה בהרבה דיונים והנושא של הסכומים עלה.
נחמן שי: אני רוצה לברך את חברת הכנסת מיכל בירן שחזרה מהכפור והצטרפה אלינו.
לאה פדידה: והיא לא בתמונה אלא בגודל טבעי.
נחמן שי: נכון, המקור.
נחמן שי: שלום מיכל.
<איפה סולימני: אנחנו סיימנו.
נחמן שי: אז יש לנו פה התייחסויות, ביקש לדבר אורי מויצו.
נחמן שי: בבקשה אורי.
<אורי טורקיה שלס: אנחנו בויצו מפעילות קו ייעוץ לזכויות נשים בעבודה ובמסגרת הזאת אנחנו מלוות נשים רבות למשרד העבודה והרווחה ומלוות אותן את התהליך, נמצאות גם בקשר ישיר היום עם הנפשות הפועלות שיושבות סביב השולחן ויחד אנחנו באמת מנסות כמה שאפשר לייעל את התהליך מצד אחד ומצד שני, והחשוב יותר, להגן על הנשים.
<אורי טורקיה שלס: אני חייבת לומר ששמעתי פה כמה דברים שמאוד זעזעו את האוזן והראשון בהם שיש דגש מאוד גדול על לייעל את התהליך של בדיקת בקשה להיתר וזה לוקח 30 ימים והמשרד גם יודע שאנחנו פנינו והתייחסנו לבעייתיות שבמהירות הזו והליקויים שעולים בתוכה.
<אורי טורקיה שלס: אני חייבת לומר לטובת
<אורי טורקיה שלס: כם שקיבלנו פה אוזן קשבת והדברים, אני מקווה, מיושמים, אבל דיברנו בצורה פתוחה והצבענו על ליקויים שהיו בתהליך הזה של התייעלות.
<אורי טורקיה שלס: מצד שני אני שומעת שכשמישהי מפוטרת ללא היתר לוקח כמה חודשים הבדיקה, אין לזה גבול של זמן, אפילו לא ראינו במצגת כמה זמן זה לוקח, זה משהו שאנחנו ככה שאלנו כבדרך אגב וקיבלתי תשובה הרגע.
<אורי טורקיה שלס: אז אני חושבת שמצב שבו עובדת מפוטרת ללא היתר שלצערנו זה קורה המון, הרבה יותר מה-777 היתרים, זה המצב וגם ראינו שמרבית ההיתרים מתבקשים במרכז ולא בפריפריה.
<אורי טורקיה שלס: אז בהחלט אנחנו נתקלות יום יום במצב שבו נשים מפוטרות ללא היתר וזה המצב שאנחנו משאירים אותן לנפשן.
<אורי טורקיה שלס: זאת אומרת, לוקח כמה חודשים לבדוק את זה, יש אולי עיצום כספי בסוף הדרך שבעיניי הוא מינורי, עם כל הכבוד, אני מכירה את החוק להגברת האכיפה אבל 35,000 שקלים כשמחצית הנשים בגרף שלכם מרוויחות יותר מ-10,000 שקלים זה שלוש משכורות, זה לא מחיר גדול מדיי בשביל להכשיר את השרץ.
<אורי טורקיה שלס: ומצד שני אתם אומרים להן, תגישו תביעה אזרחית, זה האפיק הנוח, כשכולנו יודעים שמרבית הנשים בהריון מתקשות מאוד לעמוד על זכויותיהן, בוודאי לבד.
<אורי טורקיה שלס: ואנחנו סבורות שזה התפקיד שלכם לתת פה את הגב של המדינה ולבדוק את הדברים בהרבה יתר יעילות כשהדברים מופרים ולא כשהמסלול הוא תקין לכאורה.
<אורי טורקיה שלס: התייחסתם פה גם לכוח האדם.
<אורי טורקיה שלס: אני שוב חוזרת, אמרתם שהכוח אדם הוא לא בעיה.
<אורי טורקיה שלס: אנחנו כן סבורות שמצב שבו מפקחת צריכה לבדוק 200-300 תיקים בשנה ומקציבים לה חודש על כל המשתמע ויש פה המון עובדות לבדוק, ויש פה תהליך של ללכת ולחזור ועוד מסמכים ולשמוע את הצדדים, זה לא מספיק כוח אדם.
<אורי טורקיה שלס: ואנחנו גם רואים את התוצאות של זה.
<אורי טורקיה שלס: זה מביא למצב שמפקחות נאלצות, הרבה פעמים, אני חלילה לא מאשימה אף אחד, אני יודעת שכל המפקחות שלכם עושות את הדברים באמת מתוך כוונה טובה ובמקצועיות רבה אבל בעינינו זה כן מביא למצב שנשים נפגעות מהתהליך.
<אורי טורקיה שלס: אני רוצה להעיר הערה נוספת לגבי הסיבות הכלכליות.
<אורי טורקיה שלס: אנחנו מבינות שמן הסתם למעסיק הרבה יותר נוח לתלות את האשם בסיבות כלכליות, לכולם יש סיבות כלכליות, בכל יש עסק יש איזשהי סיבה כלכלית שבגללה אפשר לוותר על עובד ובוודאי עובדת בהריון.
<אורי טורקיה שלס: יש תחושה מתוך הגרף שהסיבות הכלכליות נפטרות ביתר קלות.
<אורי טורקיה שלס: זאת אומרת, סיבות כלכליות זה לא רק סגירה הרמטית של עסק.
<אורי טורקיה שלס: סיבות כלכליות, כמו שהראיתם פה בחלוקה הם הרבה פעמים דברים אחרים כמו סגירת מחלקה, כמו צמצום עובד אחד מתוך מחלקה שבמקרה הוא העובדת בהריון, זה דברים שאנחנו רואות כל יום, אני בטוחה שגם אתם, וכדאי לשים את הדגש ולא להניח שסיבות כלכליות זה אומר אוטומטית שהמעסיק לא יכול להעסיק אותה יותר, זה ממש לא המצב.
<אורי טורקיה שלס: בפן החיובי אנחנו מאוד רוצות לברך על הפרשנות החדשה לגבי ההגנה לנשים בטיפולי פוריות.
<אורי טורקיה שלס: אנחנו בויצו ליווינו תהליך של אישה אחת אבל גם תהליך מול המשרד בניסיון לתת את הפרשנות הנכונה להגנה של שנתיים למטופלת פוריות ולהבהיר שמדובר בשנתיים לכל לידה עד כדי לידה ולא שנתיים לכל כמה הריונות שנצליח לעשות במשך שנתיים.
<אורי טורקיה שלס: אז גם המשרד שינה את עמדתו בנושא הזה ואנחנו מברכות על כך ושמחות.
<אורי טורקיה שלס: ואנחנו בהחלט מקוות להמשיך את הערוץ הפתוח איתכם, זה נושא פירות.
נחמן שי: יפה מאוד, מאה אחוז, תודה אורי.
נחמן שי: עורכת דין מרים זלקינד משדולת הנשים.
<מרים זלקינד: אז גם לשדולה שמפעילה קו לנשים על הפרת זכויות עבודה בגלל הריון וטיפולי פוריות פונות עשרות של נשים.
<מרים זלקינד: בשנה שעברה יושבת ראש הוועדה דיברה על כך שמספר המפקחות הוא מועט מאוד כמו שאמרה כאן אורי וזה באמת דבר שהוא דורש שיפור ותשומת לב.
<מרים זלקינד: הסתכלתי על הגרף ואני רואה שגם רוב הנשים שפוטרו הן בשכר נמוך מאוד.
<מרים זלקינד: אמנם הפילוג היה קצת רחב, היה קשה לשים לב אבל רוב הנשים שפוטרו היו נשים בשכר של 4000-5000 שקלים, זה הנשים המוחלשות ביותר, נשים שאחר כך לא תוכלנה בהכרח לעשות את ההליכים האזרחיים בשביל להשיג את מלוא הזכויות שלהם, זה דבר בעייתי מאוד בעיניי.
<מרים זלקינד: לפני כמה חודשים פתחנו בשדולה קו לנשים חרדיות בדיני עבודה ואנחנו רואות הפרות בוטות במיוחד בנושא של פיטורי נשים בהריון שבכלל המעסיקים לא פונים לבקשת היתר לפיטורים והתעלמות מוחלטת מהחבות בחוק, אפילו לא מנסים לצאת ידי חובה.
<מרים זלקינד: ממש לית דין ולית דיין.
<מרים זלקינד: והמקום של האכיפה זה להגיע באופן אקטיבי אל הציבור החרדי - - -
<מאיר דוד: כמה פעמים שלחתם לנו את הפניות האלה, אלינו, כדי שנגיע אליהם?
<מאיר דוד: אם את מקבלת את הפנייה ואני לא מקבל אותה ואני לא יודע - - -
נחמן שי: מאיר, זה לא שיח חברים פה.
נחמן שי: תוכל לשאול אחר כך, קודם כל לשמוע.
<מרים זלקינד: אנחנו כמו ויצו מקיימות גם ערוץ פתוח איתכם, נעביר בשמחה.
<מרים זלקינד: אבל אנחנו מדברות על כך שדרושה גם - - - על כל אישה שפונה אלינו יש המון נשים שלא פונות אלינו, ולכן דרושה עשייה יותר אקטיבית בציבור החרדי גם בדרכים שמותאמות לציבור הזה.
<מרים זלקינד: למשל האינטרנט פחות מגיע אליהם, יש דרכים מסורתיות יותר כמו עלונים ודרך הקהילה.
<מרים זלקינד: צריך לחשוב על דרכים שמתאימות.
<מרים זלקינד: עוד דבר שרציתי להעלות זה שמשרד הכלכלה באמת מאפשר פנייה של תגובה של האישה תוך 12 ימים.
<מרים זלקינד: בפועל אנחנו רואות עובדות שנדרשות לענות תוך שבוע כמו קודם.
<מרים זלקינד: שזאת בעיה ואין לא מספיקות לעמוד על זכויותיהן.
<מרים זלקינד: אני שוב מצטרפת לעניין של ייעול ההליכים - לשים לב שהייעול הזה שככל שהוא מבורך לא פוגע בסופו של דבר בנשים עצמן וכמובן לתת את הדעת על מה שמשתקף כאן ששוב הנשים המוחלשות ביותר הן אלה שנפגעות בסופו של יום.
נחמן שי: עורכת דין נועה נאמן, נציבות שוויון הזדמנויות.
נחמן שי: בבקשה נועה.
<נועה נאמן: גם אלינו מגיעות הרבה פניות של נשים בהריון וטיפולי פוריות.
<נועה נאמן: אנחנו שמנו לב בשנת - - -
<יפה סולימני: נועה, תגידי שאת חלק ממשרד העבודה והרווחה.
<נועה נאמן: אני שייכת למשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
<נועה נאמן: אנחנו בדקנו את הפניות שהיו לנו בשנת 2017.