GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יריב מן: דבר שני זה השקעה במנהל, שמנהלים יהיו עם יותר יכולות מקצועיות ואתם יודעים ש - - - ובטח נציגי משרד החינוך ידברו על זה, אבל היינו חייבים לעשות סדרי עדיפויות כאלה שמשרד החינוך אמר, אני חושב שהשכלת מבוגרים זה דבר חשוב, לא מצאנו את התקציב לנושא הזה אבל יכול להיות שבדיון הבא איתך - - -
מסעוד גנאים: אבל התפקיד של משרד החקלאות - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל אני בוועדה הזו דנה בנושא של תעסוקת נשים ערביות בדואיות בנגב.
עאידה תומא סלימאן: אני לא צריכה לקבל דיווחים על סדרי עדיפויות של משרד החינוך בבינוי כיתות לימוד.
עאידה תומא סלימאן: אני צריכה לדעת מה משרד החינוך החליט לקחת על עצמו כדי לעודד תעסוקת נשים ערביות בדואיות.
עאידה תומא סלימאן: אם זה לא בסדר עדיפות אז תגידו דוגרי.
עאידה תומא סלימאן: תגידו זה לא בסדר עדיפות שלנו כמשרד, הורדנו את זה, אבל תגידו את זה.
עאידה תומא סלימאן: אבל לא יכול להיות שאני אשאל ימינה ואקבל תשובה שמאלה, זה לא יכול להיות.
עאידה תומא סלימאן: אני מרגישה כבר שתי ישיבות שאנחנו מסתובבים סביב עצמנו ואני לא מקבלת תשובות.
<יריב מן: אז אני רוצה לענות תשובה מאוד ישירה לעניין הזה.
<יריב מן: אגב, שלחנו לכם את התכנית, קיבלתם אותה?
עאידה תומא סלימאן: תיכף אתייחס אליה, שאין בה יעדים ברורים לנשים, אין בה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שאי אפשר לקדם - - - יש לך אוכלוסייה הכי מוחלשת, זה הנשים במקרה הזה, האוכלוסייה הכי פחות מועסקת זה הנשים הערביות הבדואיות.
עאידה תומא סלימאן: אם יש תכנית לעידוד תעסוקת נשים ערבים בדואים בנגב אני מבינה שנתח גדול ממנה צריך להיות ממש ברור לנשים.
עאידה תומא סלימאן: הבעיה שמחפשים בנר ואולי מוצאים פה או שם משפטים בעניין תעסוקת נשים.
<יריב מן: זה נכון, גם יש ארבע מטרות להחלטת הממשלה ותעסוקת נשים ספציפית, אני אומר בגלוי, היא לא אחת ממטרות העל.
<יריב מן: אפשר לראות שם חיזוק הרשויות המקומיות, אפשר לראות שם שילוב בתעסוקה אבל, יושבת ראש הוועדה, זה נכון שתעסוקת נשים כיעד הוא לא היעד המרכזי כי בחברה הבדואית אנחנו צריכים לתת מענים, שוב, אני חוזר על מה שאמרתי פה בפעם הקודמת, הפער בין החברה הבדואית בנגב לבין רוב החברה בישראל הוא כל כך גדול והצרכים כל כך עמוקים שהתכנית הזאת לא יכולה, לא תכסה בחמש שנים, לא נסגור את הפער הזה.
<יריב מן: זה נכון ואת צודקת שלא סימנו שם, אין שם חטיבה אחת מטרה כוללת העלאת אחוז תעסוקת הנשים.
<יריב מן: יש שם מילה כללית על תעסוקה, יש חיזוק הרשויות המקומיות.
<יריב מן: אני רוצה להגיד עוד משהו.
<יריב מן: תראו, התכנית הזאת גובשה, בניגוד לתכנית הקודמת שבה הממשלה כמעט ולא ניהלה דין ודברים בכלל עם הנציגות הנבחרת של החברה הבדואית בנגב וחבר הכנסת ודאי יודע את זה.
<יריב מן: התכנית הזאת נבנתה שתשעה ראשי הרשויות המקומיות ישבו עם אמיר לוי, ראש אגף תקציבים הקודם שאי אפשר לחשוד בו שהוא לא מיינדד לנושא הזה, ישבו איתו חמש פעמים.
<יריב מן: הבאנו את נציגי אגף תקציבים לשבת עם נשים וגברים במתנ"ס ברהט ובערערה.
<יריב מן: כלומר, ניסינו לבנות תכנית שגם המנהיגות המקומית של הקהילה תוכל לנכס אותה אליה, למרות שיש פערים של אמון בין החברה הבדואית לממשלה, אבל הלכנו פה מרחק מאוד גדול כדי לתת תחושה - - - ואחד הדברים שהנציגות הבדואית אמרה: אנחנו רוצים לחזק את הרשויות המקומיות.
<יריב מן: לא יכול להיות שאתם משרדי ממשלה מפילים עלינו תקציבים לפה או לשם, אזורי תעשייה, אנחנו רוצים לחזק את האורגן שמייצג אותנו, את הרשות המקומית הבדואית, יש 500 מיליון ₪, אין תקדים לזה ב-922, אין תקדים לזה באף רשות מקומית יהודית שהממשלה שמה 500 מיליון ₪ לחיזוק הרשויות המקומיות.
<יריב מן: הם בוחרים היום סל של כלים מוניציפליים.
<יריב מן: אנחנו עודדנו אותם, אחד מהכלים הוא כמובן העצמת נשים, תעסוקת נשים, אבל בסוף אנחנו רוצים שראשי הרשויות גם יגידו מה הם רוצים.
<יריב מן: כלומר, אנחנו לא רוצים לכפות עליהם כל הזמן את האג'נדה שלנו.
<אלה בר דוד: גברתי, את תרצי שאני אמשיך להתייחס להכשרת נוער ומעונות יום, יש לנו עוד כמה נתונים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו תיכף נגיע לזה.
עאידה תומא סלימאן: מברוקדייל, בבקשה, מה רצית להגיד?
<יונתן איל: אם אפשר רק לתת איזשהי פרספקטיבה לפחות איך אנחנו רואים את העניין ומבינים אותו.
<יונתן איל: מה שקורה זה שנושא ההשכלה הוא בסופו של דבר תוצאה של המון המון גורמים.
<יונתן איל: כשאתה מסתכל על התוצאה הסופית אתה צריך לחשוב איך אתה יכול להשפיע עליה גם באמצעים ממש ממש הכי ישירים וברורים לעין כמו הכשרה מקצועית, כמו פתיחה של אזורי תעשיה וגם לראות איך גורמים נוספים מאוד משמעותיים יכולים להשפיע עליה בראייה לפעמים יותר ארוכת טווח או בראייה שהיא לפעמים פחות ישירה כמו תחבורה וכמו השכלה.
<יונתן איל: מי שיקרא את כתב ההחלטה יראה שכתוב שם בצורה מאוד ברורה: לחיזוק ההשכלה זה וזה למטרות הגברת התעסוקה, אני לא זוכר כרגע את בדיוק המילים, מי שמסתכל בהחלטה 3708 כתוב השכלה למטרות תעסוקה.
<יונתן איל: ולכן מהבחינה הזאת גם שאתה מסתכל לדוגמה על פעילות של גני ילדים אפילו אז מבחינתי אני רואה את זה כדבר שברור לגמרי שהוא ישפיע.
<יונתן איל: חינוך בגיל הרך ישפיע על שיעורי תעסוקה.
<יונתן איל: רק יקח 20 אולי 25 שנה עד שאנחנו נוכל לקצור את הפירות.
<יונתן איל: אני רוצה ברשותכם לתת נתון אחד שלדעתי הוא מאוד מאוד משמעותי וחשוב לגבי הנושא הזה של קשר בין השכלה לתעסוקה ואנחנו מסתכלים על נתונים של שיעור התעסוקה בקרב נשים בדואיות בדרום לפי נתוני הלמ"ס סקר כוח אדם.
<יונתן איל: ו - - - אתה רואה לדוגמה שנשים שיש להן עד 11 שנות לימוד 7% מהן מועסקות, לעומת זאת נשים עם 13 שנות לימוד אנחנו מגיעים ל-68%.
<יונתן איל: זה הבדל עצום.
<יונתן איל: ההבדל הזה קיים בכל האוכלוסיות לדוגמה גם אם אתה מסתכל על האוכלוסייה היהודית בדרום אז אתה רואה שבקרב נשים עם עד 11 שנות לימוד זה 60% ונשים מעל 13 שנות לימוד זה 85%.
<יונתן איל: יותר, אבל לא הבדל כל כך דרמטי, הבדל שהוא פשוט מדהים.
<יונתן איל: אז לכן, אם תשאלו אותי, אם אתה מעלה את נושא ההשכלה ואתה רואה גם פה בוודאי שינויים לאורך השנים, רק מהמנוף הזה אפשר יהיה להגיע להישגים מאוד משמעותיים, ולכן כשמדברים על השכלה צריכים לדעת שנושא ההשכלה כשלעצמו יש לו השפעה מכריעה גם אם לא רואים את זה באופן ישיר.
<יונתן איל: זהו, מצטער, יצא לי נאום קצר.
עאידה תומא סלימאן: זה בסדר, אני חושבת שההערה שלך במקום אבל רק כאשר מתייחסים אליה לאורך שנים רבות.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אם מדברים על תכנית שמטרתה לא רק מה המטרות של המדינה אלא גם שהאזרחים יהנו מזה, האזרחיות במקרה הזה, יהנו מזה גם בטווח הקצר ולא יחכו לעוד דור שיגדל ויהיה אקדמאי ויהיה אני לא יודעת מה ואז יוכל להשתלב בתעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: צריך לקחת בחשבון שרוב הנשים הערביות הבדואיות הן לא אקדמאיות, הן צריכות תכניות מסוג אחר כדי שיוכלו עכשיו להשתלב בעבודה ולא אחרי 20 שנה הבנות שלהן ישתלבו בעבודה.
עאידה תומא סלימאן: אז על זה אני מדברת.
מסעוד גנאים: אין ספק שהדיון חשוב, אני מתנצל על זה שבאתי מאוחר ועל זה שאני חייב לרוץ לוועדת החינוך.
מסעוד גנאים: אני חושב שאם הממשלה בגדול ואם הרשויות המוסמכות, משרד העבודה וכו', היו מעוניינים באמת לשלב את הנשים הערביות מהנגב, הבדואיות, במקומות עבודה, הם צריכים להיות גם רציניים אם זה בהקצאת תקציבים מתאימים ובאמת מחוללים שינויים ולא רק דברים פשוטים פה ושם.
מסעוד גנאים: דבר שני צריך לעבוד על תכניות שהן מתאימות לנשים האלה כדי שישתלבו במקום העבודה.
מסעוד גנאים: אין ספק שעניין ההשכלה שהוזכר הוא חשוב מאוד.
מסעוד גנאים: אני לא הייתי בהתחלה כדי שאדע באמת כמה תקציב יועד, כמה נוצל וכמה אחוז של הנשים האלה שהן שולבו במקומות עבודה.
מסעוד גנאים: אני אגיד רק אמירה כללית.
מסעוד גנאים: כולם מדברים על הנגב, כולם מדברים על המצב הסוציואקונומי הנמוך, על הבעיות שיש ביישובים הערביים הבדואים בנגב, אם זה במקומות היישובים המוכרים או לא מוכרים.
מסעוד גנאים: השכלה ועבודה אלה מנופי השינוי, בלי שני הדברים האלה לא יהיה שינוי בחברה הערבית הבדואית בנגב.
מסעוד גנאים: היו לי כמה שאילתות, הייתה לי שאילתה על העניין של חינוך והשכלה למבוגרים, לצערי גם שם, משרד החקלאות הוא שהשיב ואמר שתקציב שיועד ממשרד החינוך הוא איננו השנה.
מסעוד גנאים: אבל אמרו גם שם, אבל יש עודפים, ובסוף, לא יודע באיזה תאריך, אנחנו נחשב מחדש ואולי נייעד תקציבים.
מסעוד גנאים: אז זה התפקיד שלכם - - -
<יריב מן: אני אשמח לקבל את השאילתה כי בדרך כלל אני כותב את המענים אז אני - - -
מסעוד גנאים: כן, יש לי את התשובה גם.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה למה אתם מתעקשים שלא היו עודפים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שמשרד הבריאות החזיר- - -
מסעוד גנאים: רגע, אתה זה שמשיב על השאילתות?
מסעוד גנאים: מי - - -
עאידה תומא סלימאן: אתם יודעים ש-13 מיליון שקלים במשרד הבריאות ב-2016 לא נוצלו לתעסוקת נשים ערביות ואמרתי את זה בישיבה הקודמת ובעוד כמה דברים אחרים.
עאידה תומא סלימאן: תשימו לב שעדיין לא התייחסנו לעניין מעונות היום.
חנין זועבי: גברתי היושבת ראש, אני חושבת שאנחנו מגבילים את - - - ההצלחה של משרדי הממשלה שהם מגבילים אותנו, התכנית שלהם מלכתחילה - - - הכשל העיקרי שמביא לכשלון הוא שהראייה מלכתחילה מגבילה אותנו בתכניות ספציפיות ואנחנו נכנסים לתוך הגבולות של התכניות האלה שממילא מתוכננות לא בשביל להעלות, לשפר, מציאות שבה אחוז העוני 63%.
חנין זועבי: אני אומרת שכאשר מדברים על תכניות של הכשרה אז זה אולי מתאים לאוכלוסייה עם עוני של 20%, של 25%, של 15%, מתחילים עם תכניות הכשרה.
חנין זועבי: אוכלוסייה של 63%, אתם מדמיינים מדינה אחרת בעולם שכאשר היא רוצה לטפל באחוז של עוני לילדים 68% ועוני באוכלוסייה 68% מתחילים בקורסי הכשרה?
חנין זועבי: לא אומרים זה מצב שמצריך אותנו לתכנן בצורה אסטרטגית אחרת, אסטרטגיה אחרת.
חנין זועבי: אזורי תעשייה, מפעלים ואחר כך אנחנו מגיעים להכשרה וקורסי הכשרה.
חנין זועבי: אני מרגישה שאנחנו במשחק אבסורד כאשר מדברים על חצי משרה של קורס הכשרה ועל כמה קורסי הכשרה נסגרו אין רמת עוני של 63%.
חנין זועבי: וכאשר הממשלה עצמה אישרה תכנית של 15 מפעלים ביישובים היהודים שהם עם עוני של 14%, פחות מרבע העוני ביישובים הערבים, שם יודעים לתכנן, לפתוח 15 מפעלים ב-2016, 15 מפעלים ליישובים יהודים עם אחוז עוני של 14% ואלה עם אחוז עוני של 60% מדברים על קורסי הכשרה ובאים ומדברים על תכנית חומש.
חנין זועבי: אנחנו גם צריכים להיות טיפשים לא רק מופלים לרעה ולא רק מדוכאים, צריכים גם להיות טיפשים.
חנין זועבי: לפחות טיפשים אנחנו לא, אנחנו לא טיפשים.
חנין זועבי: אני לא מאמינה שאני מדברת על קורס הכשרה עם 64% עוני.
חנין זועבי: אז אתם מצליחים, אני לא יכולה להאשים אתכם, אז אתם תצליחו בקורסי הכשרה, תתנו עוד קורסי הכשרה, כמה זה יפחית את אחוז העוני?
חנין זועבי: מ-64% ל-%60 , ל-98%?
חנין זועבי: אם כל התכנית שלכם הצליחה ובגדול.
חנין זועבי: האמת, צריכים לדבר לא רק על 922 כי גם 922 לא דיברה על אזורי תעשייה ולא על פתיחת 15 מפעלים כמו ליישובים היהודים, 15 מפעלים, ששה בערד, ארבעה בירוחם, שניים בדימונה.
חנין זועבי: ופה אני צריכה להתווכח על קורס הכשרה.
חנין זועבי: באמת, אנחנו רציניים, אנחנו לוקחים את עצמנו ברצינות?
חנין זועבי: 60% עוני לא מדברים על קורסי הכשרה, מדברים על אזורי תעשייה - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, חנין, אני מסכימה איתך, אבל בגלל זה קיימנו - - -
חנין זועבי: יש בבסיס - - -
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש - - - אני לא אתווכח איתך על הבסיס ועל הראייה האסטרטגית אבל - - - אני לא אתווכח איתך כי את יודעת מה עמדתי בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: אבל מה שניסינו לעשות בדיונים האלה, אזורי תעשייה תהיה לנו ישיבה עם משרד הכלכלה, הם יצטרכו להגיע ולתת דיווח מה עם אזורי התעשייה.
עאידה תומא סלימאן: ואני רוצה לראות את הפאזל הזה מתווסף.
עאידה תומא סלימאן: בינתיים מה שאני רואה, לצערי הרב, שגם כאשר יש משרד אחד שאמור לאסוף את הפאזל הזה אני לא רואה אתכם מנווטים אותו כדי שבאמת תדעו מה קורה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, כדי לעשות הכשרה צריך קודם כל לדעת באיזה סוג של עבודה הם הולכים לעבוד.
עאידה תומא סלימאן: האם נעשה מיפוי בנגב של איזה סוגי תעסוקה קיימים?
חנין זועבי: עאידה אני אשלים, אני אעבוד לרמת המיקרו, היותר קונקרטית להכשרות.
חנין זועבי: עכשיו אם יש לי מפעלים, כמו שעאידה אומרת, אם יש לי מקומות עבודה ספציפיים אני אכשיר את האנשים האלה למקומות האלה, אבל להכשיר אותם למה?
חנין זועבי: אכשיר אותם עם שביעות רצון, לפי הדוחות שלכם או אני לא יודעת הדוחות של מי, שביעות רצון של 40% גם אם ההכשרה נוצלה במלואה, התקציב נוצל ו- - - של הנשים הערביות.
חנין זועבי: לכן כאשר אנחנו מעריכים את קורסי ההכשרה אז מעריכים אותם על התמדה של עבודה, עבודה שמוציאה מעוני, עבודה שלא מוציאה מעוני.
חנין זועבי: אנחנו רוצים לצאת מהעוני.
חנין זועבי: אז גם אנחנו כן יש אולי הצלחה, לא יודעת מה, אנחנו נשחק אותה - - - בהצלחה, נשחק על עצמנו ונגיד הצלחה, אבל ההשמה הזאת לא מוציאה ממעגל העוני וזו גם כן השאלה, איך מעריכים את ההצלחה של התכניות האלה.
חנין זועבי: רק לשים אישה לכמה חודשים אולי בעבודה שהיא לא מתאימה לכישורים שלה, אולי בעבודה שהיא לא תתמיד בה לשנים וגם בעבודה משרה חלקית אולי, העבודה שלה מוציאה אותה מעוני.
חנין זועבי: אני לא יכולה - - - אני לא מאשימה אתכם, אני חושבת ש-60% לא מתחילים בכלל עד שנגיע לקורסי הכשרה צריכים להתחיל ושם כל המאמץ שלנו ושם כל הדיבור שלנו, כל הכעס שלה יופנה, אל תפקיעו אדמות, תפתחו אזורי תעשייה, תפתחו מקומות עבודה ותראו רק שהאבסורד הגדול, מדברים על תכניות חומש לערבים ואומרים 922 אבל בונים 15 מפעלים ליישובים היהודיים.
חנין זועבי: אבסורד.
עאידה תומא סלימאן: מעונות יום.
<אלה בר דוד: אני חושבת שדבריה שחברת הכנסת לעניין הכשרה, אני חושבת שהשינוי המהותי שנעשה, באמת, כי הבנו בדיוק את מה שאת מדברת, הקושי של נשים ערביות למצות את ההכשרות הסטנדרטיות ובעצם מה שבנינו, החדשנות דרך מרכזי ריאן זה היכולת להכשיר אותן לדברים שהן יעסקו בהן, יש מיפוי תמידי דרך המרכזים בדרום ואנחנו רואים השפעה משמעותית על הקורסים המותאמים.
<אלה בר דוד: לקורסים המותאמים אנחנו תמיד עם צפי של מעסיק באופק ואחוזי ההשמה הם גבוהים.
<אלה בר דוד: בהנדסאים שזה הכשרה ארוכה גם אנחנו רואים אחוזי השמה פנומנליים, שינוי אדיר.
<אלה בר דוד: אלה שמדופלמים, ושם אנחנו עושים עבודה להעלות את שיעורי הדפלום הם - - -
עאידה תומא סלימאן: אלה, בואו נסכים - - -
<אלה בר דוד: העלנו את זה מ-0 ל-25%, אנחנו רוצים להגיע ליותר מ-50% - - -
חנין זועבי: כמה במספרים המוחלטים - - -
עאידה תומא סלימאן: שנייה, אני מבקשת, אני חושבת שכולנו יודעים שלהשכלה גבוהה ולאנשים, וזה מה שנאמר לנו, לנשים וגברים שיש להם השכלה גבוהה יש להם מה לעשות בנגב.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, הם ימצאו עבודה, יש מחסור כל כך אדיר שהם ימצאו.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לדעת מה מתכננים לאלה שלא למדו, לא סיימו כיתה י"ב, שלא הלכו לאוניברסיטה וזה רוב הנשים ואלה בדיוק הנשים שנמצאות מתחת לקו העוני, ואלה בדיוק הנשים שמגדלות את הילדים שלהן בעצמן.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול מה אתם מתכננים, מה הפתרון של מרכזי ריאן לנשים האלה, האם נבדקו אפשרויות תעסוקה לנשים האלה ואיזה סוג הכשרות אתם נותנים?
עאידה תומא סלימאן: בואו לא נדבר על ההשכלה הגבוהה.
<אלה בר דוד: מעבר למרכזי ריאן שעוד רגע מוחמד יתייחס חשוב לי להגיד שאחד האלמנטים המרכזיים, גברתי, זה בגלל שיעורי הנשירה הגדולים אנחנו רצינו מאוד להרחיב את כל הבתי ספר המקצועיים להכשרת נוער בדגש על נשים.
<אלה בר דוד: ניסינו להכניס את זה להחלטת הממשלה האחרונה, נתקלנו במחסום.
<אלה בר דוד: אנחנו מנסים מתקציבנו אנו בהקשר של למצוא עוד פתרונות בשביל לתקצב את זה אבל הסיפור של הכשרת נוער, לתפוס אותם מ-ט' עד י"ב - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא דיברתי על נוער.
<אלה בר דוד: הכשרת נוער, גברתי, היא קריטית, היא תחת המשרד שלנו, הכשרה מקצועית לנוער ולי מאוד מאוד חשוב - - -
חנין זועבי: מה זה בית ספר מקצועי, טכנולוגי?
<אלה בר דוד: זה משרד החינוך, בתי ספר טכנולוגיים.
<אלה בר דוד: אני מדברת על בתי ספר של הכשרה מקצועית.
<אלה בר דוד: אחד מבתי הספר המרכזיים שיש לנו שהוא אחד, אני יכולה להגיד הכי טובים באוכלוסייה בכלל, לא רק באוכלוסייה הערבית, הוא עמל רהט.
<אלה בר דוד: יש לנו כרגע רק שלושה בתי ספר: עמל רהט, בית ספר בחורה, בנים ובנות ובית ספר ב - - - ואנחנו רוצים להרחיב את השירות הזה ולתפוס את כל הילדים והילדות שהולכים לאיבוד.
עאידה תומא סלימאן: גברת אלה, אני שאלתי, זה מתחיל כבר להיות אבסורדי, אני שאלתי על הנשים, ענית לי על הנוער.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת על הנשים, מה קורה עם רוב הנשים הערביות הבדואיות בנגב שאין להן השכלה גבוהה וכמעט אין להן השכלה.
עאידה תומא סלימאן: אם מדברים על תעסוקת נשים אז תעסוקת נשים.
עאידה תומא סלימאן: אל תדברו איתי על תעסוקת נוער.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שבעתיד הן יהיו נשים, הנערות היום.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני שואלת בצורה הכי ברורה.
עאידה תומא סלימאן: תגידו לי, אין לנו תכניות ואז אני ארגע, אפסיק לשאול, אבל תגידו לי מה קורה.
<מוחמד אבו עשיבה: קודם כל תודה, אני אתייחס להקשר של מה שמרכזי ריאן עושים.
<מוחמד אבו עשיבה: היום יש לנו אוכלוסייה לא מעטה של נשים שהן פונות אלינו למרכזי ריאן, ובשנה האחרונה, 2017, המספר עלה משמעותית - - -
עאידה תומא סלימאן: על איזה מספרים מדברים?
<מוחמד אבו עשיבה: הפכתי להיות מ-40% נשים שקיבלו שירות אצלנו ל-70%.
<מוחמד אבו עשיבה: האתגרים שלי - - -
עאידה תומא סלימאן: אפשר מספרים לא רק אחוזים.
<מוחמד אבו עשיבה: בשנה האחרונה 2068 נשים פנו למרכזי ריאן וקיבלו שירות.
עאידה תומא סלימאן: זה 70% מסך הכל הפונים אליכם?
<מוחמד אבו עשיבה: מהמשתתפים שקיבלנו במהלך השנה.
עאידה תומא סלימאן: אז מה, זה בסביבות 3000 כל תשעת המרכזים נותנים שירות ל-3000?
<אלה בר דוד: חדשים, חדשים בשנה.
<מוחמד אבו עשיבה: משתתפים חדשים לא אלו שטופלו.
<מוחמד אבו עשיבה: כל שנה מתווספים אנשים שמקבלים שירות מריאן בערך 4000 משתתפים.
סעיד אלחרומי: יש שבעה אמרת.
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל אמרו שהם פיזרו אותם - - -
<מוחמד אבו עשיבה: יש עדיין אותה כמות.
<מוחמד אבו עשיבה: אני אמשיך להתייחס בקשר למשתתפות שאנחנו מדברים עליהן.
<מוחמד אבו עשיבה: יש לי אתגר קשה בעיקר בשילוב נשים בעבודה ואחד בעברית תעסוקתית, באות אלינו גם הצעירות עם בגרות מלאה מגיעות אלינו לא יודעות לדבר עברית.
<מוחמד אבו עשיבה: זה לא אומר שאין להן עברית, יש להן עברית אולי לעבור את המבחן אבל לתקשר ולדבר מול אנשים ושם זה האתגר שלנו שאלה התייחסה לזה בקשר לקבוצות עברית - - -
סעיד אלחרומי: מוחמד, אישה שרוצה לעבוד על קו ייצור במפעל מה היא צריכה עברית אם היא סיימה י"ב?
<מוחמד אבו עשיבה: אתה צודק, אבל היא צריכה לפחות לתקשר.
<מוחמד אבו עשיבה: אני אתייחס מאיפה ריאן מתחיל.
<מוחמד אבו עשיבה: אנחנו מתחילים מהכנת המשאב האנושי.
<מוחמד אבו עשיבה: מה זאת אומרת?
<מוחמד אבו עשיבה: כשמגיעה כל אישה שרוצה לעבוד - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא במקרה אמרתי שהתכניות על לימודי עברית האלה כבר משגעות אותי.
עאידה תומא סלימאן: אני מרגישה שיש מטרה אחרת מאחורי התכניות האלה, אני מאוד מצטערת.
<אלה בר דוד: ממש לא, חד משמעית.
<מוחמד אבו עשיבה: כל אחת שרוצה להשתלב בעבודה צריכה לעבור איזשהו ראיון קבלה וזה משהו שהוא מקובל על כולם וידוע.
<מוחמד אבו עשיבה: בשביל לעבור את הראיון קבלה הזה היא צריכה לפחות לתקשר, ואנחנו עושים את זה - - -
עאידה תומא סלימאן: אני אעצור אותך פה, אם העבודה שלה לא מחייבת אם היא תעמוד על קו ייצור אז שיביאו ערבי שיעשה לה את הראיון.
עאידה תומא סלימאן: שיביאו מישהו שמבין ערבית שיעשה לה.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו צריך להעביר אותה קורס עברית כדי שתתקבל לעבודה שבכלל היא לא פותחת את הפה?
<מוחמד אבו עשיבה: אני לא התמקדתי בעברית אבל פשוט שאלתם שאלות אז עניתי.
<מוחמד אבו עשיבה: אני לא התמקדתי בעברית, אני מתמקד בעוד דברים נוספים.
<מוחמד אבו עשיבה: רוב המאגר של הנשים שמגיעות אלינו הן נשים שדורשות עבודה בתוך היישובים ואין לי איך לספק להן עבודה בתוך היישובים.
עאידה תומא סלימאן: יופי, הגענו לזה.
סעיד אלחרומי: מוחמד, הגעת לנקודה הנכונה.
עאידה תומא סלימאן: תכנית שלמה לעידוד תעסוקה שאין בה סעיף של יצירת מקומות עבודה.
<מוחמד אבו עשיבה: טוב זה - - -
<אלה בר דוד: גברתי אני - - -
עאידה תומא סלימאן: יחד עם הוא - - - מחוץ לעיר, אפילו מחוץ לעיר.
<יריב מן: יושבת ראש הוועדה אני יכול רגע להתייחס לזה?
<יריב מן: בדיון הבא מגיעים משרד הכלכלה נכון?
<יריב מן: שאחראים על פיתוח אזורי תעשייה.
<יריב מן: יש בנגב אזור תעשייה מרחבי ששייך לרהט, להבים ולבני שמעון, נקרא עידן הנגב, במפעלי סודה סטרים וקרגל עובדים עכשיו כבר מעל, נדמה לי, 800 אנשים מהם אחוז גבוה של נשים עובדות במפעל סודה סטרים.
<יריב מן: אנחנו נמצאים, במקרה היום מתקיים דיון, ולא במקרה, אצל מנכ"ל משרד הכלכלה על הנושא של הרחבת אזורי התעשייה כי אנחנו טוענים, ואנחנו יודעים את זה מתוך הדיאלוג עם הקהילה, שהרבה מאוד מהנשים לא יכולות לצאת לעבוד מחוץ לגבולות היישוב, אני אוהב את זה, אני לא אוהב את זה, אני לא מביע את דעתי על העניין הזה.
<יריב מן: ורבות מהן שיש להן פוטנציאל להיות מועסקות גם באזור התעשייה החדש שיבנה בשוקת שהוא שייך גם לחורה, ללקיה, למיתר ולבני שמעון.
<יריב מן: גם שם אישה משגב שלום לא תקח אוטובוס ותסע לעבוד בגלל איזשהם נושאים שהם קשורים לתפיסה של הקהילה הבדואית עצמה שאני לא בא להתערב בהם.
<יריב מן: יש ויכוח מאוד גדול - - -
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול אותך.
עאידה תומא סלימאן: הכלכלה נעזוב, אזורי תעשייה נעזוב, נדבר כשיהיה משרד הכלכלה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול, משרד העבודה ורווחה, יש ארגונים שאני מכירה שפיתחו את הרעיון של מטבח שמספק את המנות לילדים בבתי הספר.
עאידה תומא סלימאן: למה לא מאמצים את המודל הזה והופכים אותו לנושא דגל בתשעת היישובים הקיימים?
<יריב מן: זה מודל מנצח שעבר עכשיו למגדל העמק מרוב שהוא מוצלח אבל תתייחסי לזה את את - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, במגדל העמק מוכנים לקבל אותו אבל - - -
<יריב מן: לא, למה - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל למה לא מפתחים אותו לכלל, למה?
עאידה תומא סלימאן: זה מספק - - -
חנין זועבי: כי אחראי על המכרזים במשרד החינוך לא נתן שם - - - הוא קודם כל יש לו עמדה נוגדת ליוזמה הזאת - -
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאת התעסקת בנושא הזה לתקופה מסויימת.
חנין זועבי: - - ומשרד החינוך זה נעצר שם.
<יריב מן: אני לא רוצה לענות בשם משרדי ממשלה אחרים אבל - - -
<אלה בר דוד: אני יודעת את העבודה שאנחנו עושים בתחום הזה עם הסקר התכנות, אנחנו מאוד רוצים להרחיב את זה, אנחנו רואים בזה עולם של ביקוש, אנחנו נייצר את כל המעטפת שוב, של צד ההון האנושי בשביל לעטוף את זה כמה שאפשר.
<אלה בר דוד: זה בהחלט עולם של פיתוח כלכלי שאנחנו תומכים בו מאוד.
חנין זועבי: משרד הכלכלה עשה - - - עשיתי מחקר - - -
<אלה בר דוד: סקר התכנות כלכלי שהוכיח - - -
חנין זועבי: היא אמרה שעם התקציב שמשרד הכלכלה מקציב לתכנית הזאת התכנית כדאית כלכלית.
חנין זועבי: עשה תכנית עם כדאיות כלכלית ואמר שהוא מוכן, זה נעצר אצל משרד החינוך אז תבררי שם.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה חבר הכנסת סעיד.
עאידה תומא סלימאן: עוד לא הגענו למעונות כפי שתדעו.
סעיד אלחרומי: תודה כבוד היושבת ראש, תודה לאנשי משרדי הממשלה שהגיעו ובאמת קיבלו תכנית והם לא האנשים שבעצם מתווים את המדיניות אלא אנשי הביצוע בשטח.
סעיד אלחרומי: אני אתייחס למה שיש בעיקר למשרד הרווחה, מה שיש בידינו, ואחר כך אגיד כמה מילים לגבי הכלל.
סעיד אלחרומי: ואני חושב שאמרת, עאידה, שאנחנו נקיים ישיבה מסכמת שבה אפשר להציג את ה- - - הערה ראשונה היא לגבי מרכזי ריאן.
סעיד אלחרומי: אני אמרתי את ההערה שלי, גם אם זה תקציבית אני חושב שאין הבדלים תקציביים אבל למראית עין למען חיזוק, למען העצמה של שבעה יישובים באל קאסור, ארבעה יישובים ב- - - תשקלו את זה, תשבו על זה.
סעיד אלחרומי: ב' - בקשר להכשרות המקצועיות - הכשרות מקצועיות עושים כשאנחנו רואים את היעד והיעד שלנו הוא תעסוקה.
סעיד אלחרומי: יש לי דוגמאות, מגיעות אליי למשרד נשים בדואיות שכבר היו בהכשרות כמה פעמים.
סעיד אלחרומי: כי לשכת התעסוקה, היא מגיעה לשם, אחרי כמה חודשים אומרים לה יש לך קורס פעם עברית ופעם לא יודע מה, היא הולכת לקורס ששה חודשים וחוזרת ואם היא לא הולכת לקורס שוללים ממנה את הקצבה.
סעיד אלחרומי: זהו - -
עאידה תומא סלימאן: ככה מורידים את אחוז האבטלה.
סעיד אלחרומי: - - ואז זה יוצר מעגל שמסתובב ונכון, יש ניצול של הכשרה, יש ניצול של קורסי העברית אבל אחרי קורס העברית היא חוזרת ללשכת התעסוקה.
סעיד אלחרומי: וכאן נוצר אפילו מצב עוד יותר אבסורדי, אני דיברתי עם שר הרווחה בנושא הזה, שלשכת התעסוקה מתעקשת לחלק מהנשים שבכוח את צריכה לצאת לעבודה, היא לא נותנת לה את העבודה אבל תביאי לנו תלוש משכורת, תלוש משכורת של ארבע שעות.
סעיד אלחרומי: המסכנה, אני אומר לכם, המסכנה הולכת למקום תעסוקה, הוא לא רוצה עובדים, הוא נותן לה תלוש משכורת באופן פיקטיבי והיא מגיעה ללשכת התעסוקה - -
עאידה תומא סלימאן: ככה הוא מלבין חלק מהכסף.
סעיד אלחרומי: - - והיא מגיעה ללשכת התעסוקה וחוזרת.
סעיד אלחרומי: היא מקבלת קצבה חודשית, מה שהייתה מקבלת לפני או פחות 200-300 ₪ או 500 ₪, בינתיים מהמעגל הזה מי שהרוויח זה האדון בעל המפעל או בעל העסק שבעצם העסיק אדם שהוא לא קיים בפועל אצלו אבל נתן תלוש משכורת והתחמק ממס הכנסה.
סעיד אלחרומי: זה המרוויח היחיד.
סעיד אלחרומי: לא אנחנו, המדינה, ולא האדם עצמו או האישה עצמה.
סעיד אלחרומי: זה שתיים.
סעיד אלחרומי: שלוש - הסיפור הזה של נשים בעיקר חד הוריות ואמהות.
סעיד אלחרומי: הייתה אצלי אישה שהציעו לה מקום עבודה שמתחיל בחמש וחצי בבוקר ושש בבוקר.
סעיד אלחרומי: הפקידה שקיבלה אותה אמרה לה, תשמעי, אם את לא הולכת למקום עבודה את לא תקבלי את הקצבה החודשית שלך של הבטחת הכנסה.
סעיד אלחרומי: היא הגיעה אליי עם דמעות בעיניים, חברים, עם דמעות בעיניים.
סעיד אלחרומי: אז אנחנו צריכים להחליט, או שיש תכנית שאמא חד הורית אחרי שהיא שולחת את הילדים בני 6-7-8 לבית הספר, בשבע וחצי היא תצא מהבית עד שתיים-שתיים וחצי היא תחזור הבייתה, זה מצויין, ותפסיקו את הקצבה.
סעיד אלחרומי: זה גם יתרום להעצמת האישה עצמה והיא מחפשת מקום עבודה.
סעיד אלחרומי: אני חושב שהסיפור בסוף מתנקז למקום העבודה.
סעיד אלחרומי: איפה שאין לנו מקומות עבודה אנחנו גם אם נעשה הכשרה מקצועית, גם אם נתאמץ במעונות יום שישימו את הילדים שם ונקציב הרבה כסף העניין הוא סדרי עדיפויות.
סעיד אלחרומי: אם אנחנו מקימים מעון יום במיליונים ביישוב מסויים, ודרך אגב, למה רציתי שתדברי על מעונות היום?
סעיד אלחרומי: אני רוצה לדעת כמה אחוז ילדים יש במעונות היום.
סעיד אלחרומי: יש מעונות יום ביישובים בדואים שהם סגורים, רבותיי.
סעיד אלחרומי: המדינה השקיעה מיליונים, בנתה את מעון היום אבל אין ילדים שהגיעו למעון היום, אין ילדים.
סעיד אלחרומי: למה אין ילדים?
סעיד אלחרומי: כי האמא היא בכלל לא יצאה לעבודה.
סעיד אלחרומי: למה היא לא יצאה לעבודה?
סעיד אלחרומי: כי אין מקום עבודה בסוף.
סעיד אלחרומי: אנחנו צריכים להתחיל מכאן, להגיע למקום העבודה.
סעיד אלחרומי: בדרך, אנחנו מאוד נחמדים, בדרך אנחנו עושים הכשרה, עושים קורסי עברית, אתם רוצים אנגלית?
סעיד אלחרומי: אני מוכן להתנדב.
סעיד אלחרומי: אנחנו עושים מתמטיקה אבל בסוף, היא עושה את זה כמה פעמים, רבותיי, את הקורס הזה, ואנחנו שוללים ממנה את ה-2000 ₪ והיא מגיעה עם דמעות בעיניים לעמותות שיביאו את פת הלחם בסוף.
סעיד אלחרומי: ומפליא אותי ששולחים אותה הביתה, מפליא אותי שהיא איבדה - - - אני רוצה לסיים בזה, אני רוצה להתמקד רק ברווחה.
סעיד אלחרומי: כשהיא לא מקבלת את העבודה בשש בבוקר לקום ולהשאיר את הילדים, אתם יודע ממי היא יוצאת, כמה נשים יוצאות לעבוד בחקלאות ב-100 ₪ ביום, 100 ₪ ביום, איפה הילדים?
סעיד אלחרומי: הילדים נשארו בבית, הם ישנו, הם לא הגיעו לבית הספר ואז אנחנו העמקנו יותר את העוני, העמקנו יותר את המצב הקשה של האוכלוסייה.
סעיד אלחרומי: ולכן, אני שוב חוזר בכמה משפטים.
סעיד אלחרומי: לגבי הנדסאים, זה דוגמה אישית, יש לי בן אח שלמד בתכנית הזאת של הנדסאים במכללה טכנולוגית.
סעיד אלחרומי: דרך אגב הוא מצטיין, הוא קיבל 94 ממוצע של כל התואר, הנדסאי מחשבים.
סעיד אלחרומי: 25 מקומות עבודה הוא ניגש לשם, חלק מהם אני ניסחתי את הבקשה.
סעיד אלחרומי: לאף אחד הוא לא התקבל.