GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שאני גם מטפלת בנושא של יועצות ואנחנו פנינו למבקר המדינה וביקשתי שיערוך דוח ויבדוק את תפקוד משרד הפנים בנושא, כי החוק אומר שאם ראש המועצה לא ממנה יועצת לקידום מעמד האישה תוך שלושה חודשים יש את הסמכות לשר הפנים לפעול ולמנות, אבל אנחנו רואים שהם לא עושים.
עאידה תומא סלימאן: צריך לבדוק איך היא התמנתה ומה היא עושה, זה משהו אחר, שוב זה חוזר לרשות לקידום מעמד האישה, שדיברתי על המצב שלה קודם.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכולכם, אני מזמינה את כולכן, אם יש לכן תלונות ספציפיות, אתם יכולים להפנות גם לצוות במשרד המשפטים וגם לרשות לקידום מעמד האישה וגם לרשות לשוויון - - - לא, לא, בעצם לא.
עאידה תומא סלימאן: אז לשתי הכתובות האלה וגם אתן יכולות לפנות לוועדה.
עאידה תומא סלימאן: אם יש עוד נושאים שאתן חושבות שכדאי לדבר עליהם, נשמח לשמוע מכם בוועדה.
עאידה תומא סלימאן: (קטע חסר בשל תקלה בהקלטה)
חנין זועבי: - - - את התכנית אז הם עכשיו מרחיבים את התכנית אז זה הזמן להעריך את התכנית כי מרחיבים.
חנין זועבי: כלומר, עברו שנתיים, יש כבר מספיק זמן לתת שיקול דעת על התכנית.
חנין זועבי: אני לא רוצה לתאר את התכנית, כולנו יודעים שיש - - - אז זו תכנית של שיקום וטיפול בנאשמים בתחום של אלימות, אלימות במשפחה, סמים, רכוש.
חנין זועבי: התכנית מיועדת גם לגברים וגם לנשים, היא תכנית כוללנית שמעורב בה גם משרד הרווחה, שירותי מבחן, בתי משפט, שירותי רווחה וחינוך על מנת לשקם ולטפל בנאשמים.
חנין זועבי: כאשר הנאשמים מטופלים אז מפסיקים את ההליך הפלילי וכאשר הם לא נושרים ומצליחים בתכנית אז יש גם סיכוי למחיקת כתב האישום או צו ההרשעה.
חנין זועבי: אז הקונספט של להעניש את בני האדם יש בתוכו קונספט של לטפל בבני אדם.
חנין זועבי: אנחנו רוצים לטפל בנאשמים האלה, במיוחד כאשר מדובר בתחום האלימות וכאשר אנחנו יודעים שיש מרכיבים חברתיים וכלכליים בהתנהגות הזו של האלימות.
חנין זועבי: התכנית התחילה ב-2015.
חנין זועבי: היא התחילה בערים רמלה, לוד ורחובות ב-2015.
חנין זועבי: היא הורחבה השנה אם יש לי אינפורמציה מדוייקת, ב-2017 בפתח תקווה ובתל אביב - יפו - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, עד כמה שידוע לי יש לנו שלושה בתי משפט - - -
חנין זועבי: ב-2014 התחילה בבאר שבע, דימונה, עברה לרמלה לוד ורחובות - - - אז מה אני רוצה מהדיון הזה - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, ואז אולי נבקש מהם לתת לנו את המידע המדוייק.
חנין זועבי: וגם שמדובר בתכנית שהיא מאוד נחוצה.
חנין זועבי: אנחנו כן רוצים לטפל באנשים האלה, גם גברים, גם נשים.
חנין זועבי: חלק מאלה שמעורבים בהתנהגות פלילית והתנהגות אלימה הם גם כן קורבנות במובנים מסויימים.
חנין זועבי: אני חושבת שצריכים להעריך, ואני מדמיינת לעצמי שהתכנית בשלב של הערכה וצריכים להתמקד בכמה אספקטים של התכנית.
חנין זועבי: ואני פה אציג את החששות שלי ואני צריכה את חוות דעתכם על זה.
חנין זועבי: בחלק מהתכנית הם, עאידה, מבקשים את ההסכמה של האישה, של הקורבן, אם הבעל שלה ייכנס לתכנית או לא.
חנין זועבי: אנחנו רוצים לוודא שכן האישה נותנת את חוות דעתה מתוך אמונה שהגבר לא יתנקם בה כי הוא בזמן הטיפול נמצא בקהילה.
חנין זועבי: הוא לא בבית ספר.
חנין זועבי: אז האם היא פתוחה בזמן הטיפול של הגבר.
חנין זועבי: האם היא לא חוששת בזמן הטיפול של הגבר שאם היא תפגוש אותו ברחוב שמא הוא יתנקם בה אם היא הסכימה.
חנין זועבי: ובמידה שהיא לא מסכימה כמה השיקול של הרצון של האישה להסכים או לא, כמה הוא שיקול רציני בתוך התכנית הזאת.
חנין זועבי: יש לנו חששות גם אם היא הסכימה וגם אם היא לא מסכימה.
חנין זועבי: החשש אם היא מסכימה בגלל שהיא מפחדת מהגבר והחשש אם היא לא מסכימה האם היא לא מסכימה בגלל שהיא מפנימה את תחושת הקורבנות שלה ואת העובדה שמגיע לה להיות קורבן.
חנין זועבי: השאלה השנייה שקשורה – האם היא פתוחה בזמן הטיפול.
חנין זועבי: השאלה השלישית – כמה ערבים נמצאים בצוותים כעובדים סוציאליים בתכנית הזאת.
חנין זועבי: השאלה הרביעית – כמה נושרים מהתכנית.
חנין זועבי: יש פילוח מגדרי שלא משתתפים בתכנית.
חנין זועבי: לא ראינו בדו"ח של הפרקליטות פילוח של הנושרים.
חנין זועבי: כמה נושרים, גם פילוח לאומי אנחנו רוצים - - -
עאידה תומא סלימאן: בדו"ח של בתי המשפט עצמם יש את הנשירה עד כמה - - -
<קריאה: אבל לא על פי סוג עבירה.
חנין זועבי: איך אתם מתכוונים לפתח ולהרחיב את התכנית הזאת.
חנין זועבי: באיזה כוח עבודה, באילו ערים ויישובים.
חנין זועבי: אנחנו בסך הכל מדברים על תכנית מאוד מאוד חיובית שאנחנו צריכים אותה דווקא אפילו שאלו התלונות שלי גם להרחיב את התכנית הזאת לא רק לגברים אלימים בתחום של אלימות בתוך המשפחה.
חנין זועבי: גם לנוער אלים שהוא לאו דווקא - - - נוער אלים, עבריינות של נוער.
חנין זועבי: דווקא התכנית הזאת גם מאוד מאוד מותאמת ומתאימה לתחום של עבריינות נוער.
עאידה תומא סלימאן: את האמת, כפי שאמרתי, אני התוודעתי לתכנית לפני שנתיים.
עאידה תומא סלימאן: בהתחלה הייתה לי קצת רתיעה מהתכנית, אני חייבת להגיד, באותו ביקור בפרקליטות מרכז.
עאידה תומא סלימאן: הפחד שלי היה מכל הנושא של הפחתת הענישה.
עאידה תומא סלימאן: אני קראתי בעיון רב את הדו"חות שיכלתי לאתר או הצוות הנהדר איתר דרך האינטרנט ואני חייבת להגיד שאני חזרתי ושקלתי את הרעיון מחדש.
עאידה תומא סלימאן: כשהבנתי שהמעורבות - - - כאילו המילה קהילתית מרתיעה בהתחלה.
עאידה תומא סלימאן: יש מן הרגשה למי שמסתכל מהצד שיכול להיות שהמעורבות של הקהילה תגרום להקלות בעונשים לאנשים שבאמת הם עבריינים והם דווקא, כפי שהבנתי מהחומר, שהם עבריינים רצדיביסטים כלומר, הם חוזרים על אותו סוג של עבריינות.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה ואני מסכימה עם חברת הכנסת זועבי שחלק גדול מהעבריינות הזו היא תוצר של כמה גורמים בחיי בני האדם והגישה שבאה ואומרת כן ענישה אבל בצד זה אפשרות לשיקום כדי לצאת מהמעגל הזה של עבריינות אני חושבת שהיא גישה מאוד חיונית במיוחד עם כל מה שקורה בחברה באופן כללי.
עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי היא גם, וארצה ממש בהתחלה לשמוע, איך מתנהלים הדברים, איך מקבלים את ההחלטה שבנאדם כזה, עבריין כזה או אחר עובר.
עאידה תומא סלימאן: אני הבנתי שפשיעה חמורה מאוד או פגיעה חמורה אפילו באלמ"ב בתוך עבירות האלמ"ב, אלימות בתוך המשפחה, לא מועברת לבית משפט קהילתי.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, מי שמוגדר/מוגדרת בסיכון גבוה אם זה הקורבן או מסוכן מאוד העבריין לא מעבירים את התיק לבית משפט קהילתי.
עאידה תומא סלימאן: אבל בכל זאת איך מתקבלת ההחלטה, אם זה בפרקליטות או בתביעות המשטרה, להעביר את התיק הזה וקצת על שאלות ששאלה חברת הכנסת ואז נתקדם.
עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לשמוע מהשופטת בבית המשפט הקהילתי, מהנהלת בתי המשפט, גברת נירה דסקין.
<נירה דסקין: שלום, תודה על ההזמנה.
<נירה דסקין: פירוט רב יותר על בית המשפט הקהילתי אני חושבת שד"ר דניאלה בייניש תתן.
<נירה דסקין: אבל אני אומר רק שקודם כל לגבי הנושא של איך מזדכים נאשמים טרם הגעתם לבית המשפט הקהילתי אני מציעה שגם ד"ר בייניש וגם נציגי שירות המבחן והתביעות בפרקליטות כי המיון הראשוני בעצם נעשה על ידי שירות המבחן והתביעה.
<נירה דסקין: נאשם מגיע אליי לבית המשפט הקהילתי אחרי שהוא כבר עבר את שלב המיון, אז לכן הייתי מציעה שטרם שאני אומר מה שיש לי לומר שאולי נשמע את ד"ר בייניש ואת נציגי התביעה ושירות המבחן ברשותכם.
עאידה תומא סלימאן: בסדר גמור, אני חושבת שיש רציונל במה שאת אומרת.
< דניאלה ביניש: בוקר טוב, דניאלה בייניש, ג'וינט אשלים.
< דניאלה ביניש: אני מנהלת את התכנית שהיא מנוהלת בשותפות.
< דניאלה ביניש: הג'וינט מהווה גוף פיתוח עבור הממשלה בתכנית חדשות בדרך כלל בתחומים של סיכון, רווחה, חינוך.
< דניאלה ביניש: יש לא מעט בשנים האחרונות גם בחיבור הזה בין משפט ורווחה שכמו שאמרה חברת הכנסת אנחנו יודעים, בוודאי על עבריינות, שהרבה פעמים הסיבות הן כלכליות, חברתיות.
< דניאלה ביניש: זה לא שמישהו נולד עבריין, ולכן אנחנו צריכים להתייחס גם להיבטים האלה של רווחה, חינוך וכו' כשאנחנו מסתכלים על עבריינות.
< דניאלה ביניש: אז הג'וינט פה הוא גוף ידע, גוף תכלול, כשהפרוייקט מובל בשותפות בין הנהלת בתי המשפט, משרד המשפטים על אגפיו השונים זאת אומרת פרקליטות, סנגוריה וייעוץ וחקיקה, שירות המבחן למבוגרים ומשטרת ישראל - חטיבת התביעות.
< דניאלה ביניש: קודם כל נמצאים פה באמת הנציגים ואת הקריטריונים ואת החלוקה שכל אחד עושה בתחומו אני חושבת שבאמת יהיה נכון שהם יסבירו.
< דניאלה ביניש: אני אגיד כמה מילים ברשותכם באופן רחב על הפרוייקט ונעביר את הבמה לגופי התביעה והמבחן ואם תרצו אחר כך נוסיף על השאלות אם יחסר.
< דניאלה ביניש: אז קודם כל זו באמת תכנית בפיילוט, יצאה לדרך לפני שלוש שנים, בהסכמה של כל הגופים הללו שהזכרנו.
< דניאלה ביניש: בהסכמה, הווה אומר, מתחילת הדרך גם את הפיתוח, גם את המדיניות, גם את השאלה מה הקריטריונים, מי עובר, מתי עובר, מתי מרחיבים, וזו תכנית שצריך להרחיב עקב בצד אגודל.
< דניאלה ביניש: למרות שאנחנו מאוד מאמינים בה אבל היא צריכה גם לצבור איזה נפח בשטח ולהראות לנו שמה שאנחנו מאמינים אכן קורה.
< דניאלה ביניש: ההסכמה היא משותפת של כל הגורמים הללו וזה מודל שבשלב הזה פועל בדרך הזו בהסכמה, פיילוט שיצא לחמש שנים, אנחנו פחות או יותר בחצי הדרך.
< דניאלה ביניש: הוגש לכם השבוע דו"ח מלווה ראשון שנעשה מחקר עצמאי על ידי חוקרות מבר אילן וחיפה שהיה דו"ח התיעוד, הליווי הראשון וממש בימים אלה מתחיל - - -
עאידה תומא סלימאן: 100 עמודים.
<דניאלה ביניש: הן עשו עבודה יפה.
עאידה תומא סלימאן: בקצב של הכנסת אולי נסיים לקרוא אותו.
<דניאלה ביניש: ובימים אלה יוצא מחקר הערכה ראשון.
<דניאלה ביניש: שוב, הכל במכרז, יוצא מכרז למחקר הערכה ראשון.
<דניאלה ביניש: צריך לומר, עוד אין לנו נתונים על עבריינות חוזרת כי לבדוק היום את המשתתפים בבית המשפט הקהילתי זה יתן לנו תוצאות מאוד מאוד יפות.
<דניאלה ביניש: כשהם מסיימים את התכנית מצבם נהדר אבל השאלה המעניינת זה מה קורה להם בשנה, שנתיים, שלוש אחרי ביצוע העבירה ואחרי סוף ההליך - - -
חנין זועבי: מה אורך התכנית?
<דניאלה ביניש: זה מודולרי.
<דניאלה ביניש: התכנית היא תכנית שיקומית מותאמת לאדם אבל בממוצע משהו כמו שנה-שנה וחצי תהליך שהוא כולו, וכאן אני רוצה לתקן משהו קטן שנאמר, הוא לא מפסיק את ההליך הפלילי, הוא ההליך הפלילי עבור האנשים האלה.
<דניאלה ביניש: זאת אומרת הוא כוללו בסמכות בית המשפט תחת פיקוח של בית המשפט.
<דניאלה ביניש: יש לזה הרבה מאוד משמעות במובן הזה שאנשים נכנסים לתכנית רק אחרי שהוגש נגדם כתב אישום מלכתחילה ואחרי שהם נמצאו מתאימים, ותיכף יסבירו החברים פה מי מתאים ומדוע, והסכימו.
<דניאלה ביניש: כשמדובר בעבירות שבהן יש קורבן אז, כמובן, נעשית, הם יסבירו יותר לעומק, גם עבודה לשמוע את הקורבן והרבה פעמים בתכנית אחר כך עוד יותר מעניין לשלב אותה כמובן בתהליכי השיקום.
<דניאלה ביניש: במיוחד באלימות זוגית אי אפשר לעשות תהליכי שיקום מנותקים ממה שקורה בבית והאישה והילדים לפעמים הם אלה שצריכים את עיקר העזרה, ותיכף נדבר על זה.
<דניאלה ביניש: אבל אחרי שנכנסים לתהליך זה אומר שההליך הפלילי עצמו, זאת אומרת כתב האישום נגד אדם תלוי ועומד בשלב מוקדם יחסית הוא מודה במיוחס לו, לוקח אחריות ובעצם מסכים להכנס לתהליך שיקומי.
<דניאלה ביניש: כל התהליך כולו, זה המודל, קורה בבית המשפט בפני שופטת פלילית.
<דניאלה ביניש: נמצאת איתנו כבוד השופטת דסקין שהיא השופטת ברמלה.
<דניאלה ביניש: בכל בית משפט מוקצה לכך שופט.
<דניאלה ביניש: המשמעות הגדולה, ואת זה צריך להבין בבסיס של התכנית, וזה קצת מתחבר למה שנאמר פה קודם.
<דניאלה ביניש: המשמעות הגדולה היא שאנחנו יודעים היום לומר, ויש הרבה מאוד שיח, לא מזמן הוגש לפני שנה וחצי דו"ח דורנר לכנסת בעניין הזה ואחרים, יש היום הרבה מאוד שיח בארץ ובעולם שמסתכל על העבריינות הנקרא לה, קלה ובינונית, רק כדי להבחין אותה מעבריינות מאוד מאוד חמורה, לא שאנחנו מדברים על מעשים שהם בהכרח מאוד קלים ואנחנו יודעים לומר שהרבה מאוד מהעבריינים הלא חמורים יושבים בסך הכל תקופות לא מאוד ארוכות בכלא.
<דניאלה ביניש: בדרך כלל התכנית הזו מיועדת לאנשים שמיועדים לעד שנה, שנה וחצי מאסר פחות או יותר.
<דניאלה ביניש: זאת אומרת אם מישהו צריך ללכת לחמש שנות מאסר בגלל מה שהוא עשה הוא ממילא לא יהיה רלוונטי.
<דניאלה ביניש: תכנית שעובדת רק בבית משפט שלום ואנחנו יודעים להגיד היום, שוב, אנחנו בחברה טובה בעניין הזה בכל העולם, אנחנו יודעים להגיד היום שמרבית העבריינות ומרבית האסירים הם אסירים יותר קלים על הרצף והם אסירים שיושבים יחסית מעט זמן והם אסירים רצידיביסטים.
<דניאלה ביניש: זאת אומרת, אלה הם הרצידיביסטים הרבה מאוד פעמים ומכאן הרציונל שאומר, הכלים הרגילים בהרבה מאוד מקרים לא מספיקים.
<דניאלה ביניש: כי עובדה שאדם עובר את כל מה שעובר, הולך לכלא, יוצא, חוזר.
<דניאלה ביניש: ואנחנו מדברים היום על אחוזים - - -
עאידה תומא סלימאן: גם כאשר הוא נמצא תקופה מאוד קצרה במאסר הוא לא עובר שיקום או טיפול בתהליך שקורה בדרך כלל בבתי סוהר.
<דניאלה ביניש: בדיוק.
<דניאלה ביניש: זה הרציונל המרכזי של התכנית, איפה שזה מתאים, איפה שאפשר לעשות שיקום בקהילה צריך לנסות לקטוע את המעגל הזה כי שנה בכלא, שנה וחודשיים בכלא, שמונה חודשים בכלא בדרך כלל לא תורמים לנו הרבה.
<דניאלה ביניש: זה הרציונל כשכל ההליך קורה בבית המשפט ואם אדם לא עומד בתהליך הטיפול, לא משתף פעולה או לא מעוניין, לפעמים זה מאוד קשה והם מעדיפים כבר ללכת לכלא, אז עניינו מסתיים בטיעון לעונש כרגיל בפני בית המשפט.
<דניאלה ביניש: מובאים כל הנתונים כולל התהליך שהוא עשה וכבוד השופטת גוזרת את דינו לכאן או לכאן על פי מה שהוא עשה ועל פי התהליך שהוא עבר.
<דניאלה ביניש: לעומת זאת, אם התהליך מוצלח ובאמת מוצלח לפי כל הקריטריונים של השיקום אז עניינו מסתיים בלי כליאה.
<דניאלה ביניש: הרבה פעמים יש עונשים אחרים, פיצוי, מבחן בוודאי, צו מבחן ועוד זמן וכו' אבל עניינו מסתיים בלי כליאה ואנחנו מקווים שאנחנו מצליחים לצמצם בכך את פוטנציאל העבריינות החוזרת.
<דניאלה ביניש: אני אעצור בזה ואני אפנה לחברים פה לעניין השאלות על הקריטריונים לקבלה.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני אבקש באמת, הסקירה היא הייתה חשובה כדי להבין את הרציונל מאחורי בתי משפט, אני אבקש עכשיו לנסות להצמצטם לשלוש דקות כל אחת שמציגה כי היום המליאה מתחילה ב-11 ואני רוצה שהדיון הזה יעמוד בלו"ז.
עאידה תומא סלימאן: מי נמצא איתנו מהתביעות?
עאידה תומא סלימאן: כי אני הבנתי שרוב האנשים שמשתתפים בתכנית באים דווקא מהתביעה המשטרתית ולאו דווקא מהפרקליטות.
<רקפת גלעד: שלום, אני רקפת מהתביעות, אני מלווה את הפרוייקט בפן הארצי שלו ונמצאת איתי קרן שמלווה את הפרוייקט בבית המשפט בתל אביב.
<רקפת גלעד: קודם כל תודה על ההזמנה ועל הדיון.
<רקפת גלעד: הנושא של אלימות במשפחה והגנה על שלום המתלוננות זה נושא שהוא חשוב מאוד לתביעה המשטרתית ולמשטרה בכלל.
<רקפת גלעד: כמו שנאמר כאן, וגם רשמנו והעברנו לכם, נאשמים עם מסוכנות גבוהה, נאשמים שהם עצורים עד תום ההליכים, נאשמים שאמורים להכנס לכלא לתקופות ארוכות הם לא נאשמים שיגיעו לתכנית הזאת.
<רקפת גלעד: לתכנית הזאת יגיעו נאשמים עם מסוכנות יותר נמוכה, אנשים שכבר משוחררים בתנאים ולמעשה נמצאים כבר בקהילה כשהמטרה היא בסופו של דבר באמת לתת איזשהו פתרון מערכתי נכון יותר גם לנאשם, גם לבת הזוג, גם לילדים.
<רקפת גלעד: כי בדרך כלל, משיחות עם המתלוננות, ואנחנו מנסים להבין ואני חושבת שלמשטרה יש כבר כלים לדעת אם מישהי חוששת או לא.
<רקפת גלעד: בסופו של דבר הרבה פעמים המתלוננות מעדיפות שבן הזוג יטופל ויהיה בבית כשהתהליכים שעוברים הנאשמים בבית המשפט הקהילתי, ואני מניחה ששירות המבחן ירחיב, הם תהליכים שכוללים את בת הזוג כל הזמן ולא פעם גם את הילדים.
<רקפת גלעד: ולכן זה איזשהו טיפול מערכתי שבאמת הציפייה והתקווה היא שבסופו של דבר כל ההליך הזה והרצידיביזם באלימות במשפחה ייפסק.
<רקפת גלעד: הנאשמים נבחרים בקפידה.
<רקפת גלעד: קודם כל הם עוברים תהליך שנקרא בדיקת התאמה על ידי שירות המבחן ששירות המבחן יסביר עליו ולמעשה הוא בוחן את הנאשם, את הנתונים שלו, הוא משוחח איתו, הוא רואה אם הוא מודה, אם הוא מסכים לתהליך.
<רקפת גלעד: זה תהליך מאוד ארוך, מאוד משמעותי בכל מיני רבדים.
<רקפת גלעד: יש נאשמים, לא רק באלימות במשפחה, שמעדיפים לוותר על התהליך הזה בגלל מה שנדרש מהם לעשות.
<רקפת גלעד: תהליך מאוד מאוד אינטנסיבי עם מעקב מאוד מאוד ממושך אחרי הנאשמים.
<רקפת גלעד: לכן בשלב ראשון יש תהליך של בדיקת התאמה על ידי שירות המבחן.
<רקפת גלעד: הוא בודק בכלל אם הנאשם מסכים, רוצה, מתאים.
<רקפת גלעד: יש נאשמים שנפסלים גם על ידי שירות המבחן הם לא יגיעו לידי התביעה.
<רקפת גלעד: רק לאחר מכן אם שירות המבחן סבור שבדיקת ההתאמה מצדיקה את המשך הטיפול מועבר למעשה הנאשם והתיק אלינו כשאנחנו בוחנים על סמך כל מיני קריטריונים שיש להם האם אנחנו בכלל מוכנים להכניס אותו להליך הזה.
<רקפת גלעד: יש לנו לא פעם היכרות עם הנאשם מתיקים קודמים שלו, מהתיק, מתסקירים קודמים שאנחנו מכירים, יש לנו שיחה עם המתלוננת ואני אבקש אולי מקרן להרחיב כי היא עושה את זה באמת בפועל.
<רקפת גלעד: רק כשנבחנים כל הקריטריונים הכוללים שהתביעה עושה והיא עושה בדיקות מאוד מאוד מעמיקות לפני שהיא מכניסה נאשם להליך כזה אנחנו מסכימים להכניס אותו.
<רקפת גלעד: כמו שהסבירה גם דניאלה, זה לא סוגר את ההליך הפלילי, ממש לא.
<רקפת גלעד: כתב אישום מוגש, הנאשם מגיע לבית משפט, הוא עובר לבית המשפט הקהילתי.
<רקפת גלעד: תוך זמן קצר אחרי תסקיר עומק של שירות המבחן שמציג תכנית טיפולית מאוד מאוד ארוכה ומורחבת על כל מיני גוונים, זה יכול להיות עבודה וזה יכול להיות השיקום שלו והטיפול שלו.
<רקפת גלעד: הוא צריך לעמוד בהרבה מאוד דברים.
<רקפת גלעד: למעשה מוצגת עסקת טיעון על ידי התביעה.
<רקפת גלעד: זאת אומרת, יש חרב שמונפת מעל הנאשם ונאמר לו, אם תצליח לעמוד בכל הדבר הממושך הזה אנחנו נגיע איתך לעסקת טיעון שהיא יותר קלה.
<רקפת גלעד: התיק לא נסגר כמו שנאמר כאן אולי בטעות, התיק מתנהל.
<רקפת גלעד: בכל מקרה הוא יועמד לדין, הוא ירצה ענישה אבל היא תהיה ענישה בהתאם למה שקורה.
<רקפת גלעד: אם הוא לא יעמוד בתהליך הזה, אם הוא ייפול, אנחנו נבקש להוציא אותו מההליך, בית המשפט יגזור את הדין שלו כמו כל נאשם אחר ואם במידת הצורך הוא גם ילך למאסר.
חנין זועבי: אז מדובר רק בהפחתת העונש אין - - -
עאידה תומא סלימאן: זה שיקום.
עאידה תומא סלימאן: מתן הזדמנות- - -
חנין זועבי: הוא נכנס ל- - -
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, מתן הזדמנות להשתקם ואם אתה לא עובר את כל התהליך אתה חוזר להתחלה ומענישים אותך כמו שצריך.
עאידה תומא סלימאן: אני רואה אפילו בדו"ח שפרסמתם שיש חלק שבסופו של דבר כן היו במאסר בפועל.
עאידה תומא סלימאן: אלה שנשרו מהתכנית או הוצאו מהתכנית בעצם ריצו מאסר בפועל או מאסר על תנאי.
<רקפת גלעד: אנחנו עדיין התביעה ואנחנו עדיין המשטרה וכשמישהו לא יעמוד בתכנית והוא יהיה מסוכן אנחנו נעתור ואנחנו נבקש את העונש שמגיע לו.
<רקפת גלעד: וזו באמת אותה חרב שנמצאת מעל הראש שלו והוא יודע שאם הוא לא מצליח והוא יוצא מהתכנית התביעה עותרת בחומרה לפי כל הנסיבות שיש בתיק.
<רקפת גלעד: אני אבקש אולי דקה מקרן שתפרט לכם על התהליך שנעשה בפועל.
עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי היא שאמרת שאתם מפנים לשירות מבחן והם מקבלים החלטה ומחזירים אליכם אבל אתם בכל זאת עושים את הבדיקה שוב ומחליטים.
עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי למה אתם לא עושים את הבדיקה מהתחלה, למה אתם מחכים לתשובה של שירותי המבחן ורק אחר כך בודקים.
<קרן מאור: אז אני אענה.
<קרן מאור: בוקר טוב, קרן מאור, מרכזת את הנושא בבית המשפט הקהילתי בתל אביב והשאלה מעניינת כי בבית משפט בתל אביב הייתה קיימת שנים רבות תכנית אחרת שנקראת בית משפט לסמים ובאמת בבית משפט לסמים היה נהוג מודל שהתביעה באמת לא מחכה לתשובה של שירות מבחן והתביעה עורכת את הבדיקות עוד קודם.
<קרן מאור: יש יתרונות ויש חסרונות.
<קרן מאור: החסרון העיקרי הוא שאין מה לעשות, יש מועמדים שלא נמצאים מתאימים על ידי שירות המבחן, לא מעט כאלה, ומאחר והבדיקות של התביעה הן בדיקות מאוד מאוד מקיפות כמו שרקפת ציינה ואני כבר אפרט, פשוט חבל, חבל על הזמן, זה משהו שהוא בסופו של דבר- - -
עאידה תומא סלימאן: אז מסננת ראשונה זה - - -
<קרן מאור: שירות המבחן.
<קרן מאור: אבל זה לא מדוייק.
<קרן מאור: אני רוצה לומר שגם התביעה בהכנת התיקים והכנת כתבי האישום כבר בדף ההכנה כנוהל חטיבה ארצי התובע שמכין את כתב האישום נותן את דעתו האם התיק יכול להתאים לבית המשפט הקהילתי ובדף הבקרה של התובע הוא גם מסמן את זה.
<קרן מאור: זאת אומרת, התיקים כן נבחנים ככל שאנחנו יודעים.
<קרן מאור: יש נתונים שאנחנו לא יודעים אבל אנחנו כן נותנים את הדעת בסינון הראשוני של התיקים.
<קרן מאור: בתל אביב, אני אדבר קצת יותר על תל אביב, השיטה היא גם שיטת מוקדים.
<קרן מאור: זאת אומרת, כל כתב אישום שמוגש לבית המשפט עובר שופט מוקד ובמהלך תיקי המוקד, ימי ההקראות, יש לנו 13 ימים כאלה, כבר אז או השופט או הסנגור או התובע או אפילו הנאשם עצמו יכול להעלות את הרצון להבדק לתכנית- - -
עאידה תומא סלימאן: במידה והנאשם יודע שיש תכנית.
<קרן מאור: זה מתפקיד הסנגוריה וגם התביעה, אני מוכחה לציין, אני נמצאת לא מעט בימי המוקד.
<קרן מאור: אם אני רואה מהתיק או מהדברים שהסנגור מעלה בפניי שיש פוטנציאל טוב אני מציעה.
<קרן מאור: כמובן שהנאשם צריך להסכים, אין שום מחוייבות באותו המעמד והוא נשלח לבדיקה.
<קרן מאור: לאחר קבלת הבדיקה של שירות המבחן, כמובן שמי שלא נמצא מתאים בזה נפרדות דרכנו, למרות שגם פה יש חריגים, יש לא מעט נאשמים שפונים אלינו באמצעות הסנגורים ורוצים הזדמנות חוזרת להבדק, אנחנו תמיד נכונים לעשות את זה, אנחנו יושבים עוד פעם, הם רוצים להבדק והם נשלחים בשנית לשירות המבחן.
<קרן מאור: בקבלת בדיקה חיובית, הבדיקה שלנו כתביעה, כאן אנחנו נכנסים לתמונה.
<קרן מאור: צריך לזכור, רוב האנשים אצלנו בתכנית, זאת גם הייתה אחת השאלות של הוועדה, הם בעלי עבר פלילי ויש להם לא מעט כתבי אישום תלויים ועומדים, לאו דווקא בתל אביב, זה יכול להיות בפרקליטות, זה יכול להיות ברשויות תביעה אחרות - - -
עאידה תומא סלימאן: וזה מעניין.
עאידה תומא סלימאן: ברגע שהוא נכנס לתכנית מה קורה עם שאר התיקים?
<קרן מאור: נקודת המוצא שיש ניקוי שולחן.
<קרן מאור: זאת אומרת שאותו אדם שרוצה להשתקם - - -
עאידה תומא סלימאן: ניקוי שולחן או איסוף כל התיקים ועיון בהם כחבילה אחת?
<קרן מאור: קודם כל אנחנו כתביעה לפני שאנחנו מסכימים או לא מסכימים יש לנו זכות וטו אחרי קבלת בדיקת התאמה חיובית.
<קרן מאור: התביעה בודקת את כלל התיקים של הנאשם.
<קרן מאור: ולמה?
<קרן מאור: יכול להיות שהתיק שמופיע בפניי הוא תיק מינורי, הוא תיק שלא נובע - - - מסוכנות אבל יכול להיות שבפרקליטות צפון או בפרקליטות דרום יש שם תיק מאוד משמעותי ולא ייתכן שאנחנו נטען באולם אחד לשיקום ובאולם אחר יטענו למאסר של 10 שנים.
<קרן מאור: וגם בתעבורה יש לנו לפעמים תיקים, יש תיקי תעבורה מאוד מאוד חמורים עם עתירות למאסר מאוד משמעותיות.
<קרן מאור: אז שיתוף הפעולה בין גורמי התביעה הוא מאוד אינטנסיבי בתכנית הזאת, אנחנו גם מכירים את האנשים שאחראים בכל מחוז ובכל רשות תביעה ולפני שאנחנו בכלל נותנים את התשובה אנחנו בודקים את כלל הרכיבים, כולל רישום פלילי, כולל מאסרים על תנאי, כולל תיקים תלויים ועומדים ורק אחרי כל הבדיקה הזאת אנחנו נותנים את הסכמתנו או התנגדותנו.
עאידה תומא סלימאן: מי נמצא משירותי מבחן?
<יפעת בר: אני אתחיל ואומר שהתכנית הזאת של בית המשפט הקהילתי באמת עושה שימוש מדרבן ומקדם בהליך הפלילי לצורך הנושא של שיקום בעצם היותה מנצלת הליך פלילי למטרה שיקומית.
<יפעת בר: מבחינת שירות המבחן וחשוב לי להגיד שבאמת בשותפות בין כלל החברים בוועדת ההחלטה גם לשירות המבחן יש את היכולת ליזום, כשאת מתעניינת במי יוזם, אז גם קצין מבחן שרואה או עצור או עובר חוק יכול להציע את התכנית בפני עצמה כגורם עצמאי.
<יפעת בר: בדיקת ההתאמה של שירות המבחן לוקחת קודם כל בחשבון, לפני הכל, את נושא הסיכון.
<יפעת בר: זאת אומרת שאדם שאי אפשר לשקם אותו בקהילה מבחינת הסיכון לאחרים הוא לא יבוא בחשבון מבחינתנו וזה ככה משהו לנסות להרגיע את החשש בעניין הזה.
<יפעת בר: הקריטריונים שאנחנו מתייחסים אליהם קשורים לכוחות, למוטיבציה, ליכולת לקחת אחריות אם זה על העבירה או על מוקד הבעיה.
<יפעת בר: אבל חשוב לי להגיד שבגלל היתרון של בית המשפט הקהילתי כנותן תכנית מעטפת אנחנו נעדיף לשלוח אנשים שהבעיה, העבירה היא כזאת שיש לה מרכיבים נוספים שמשליכים עליה.
<יפעת בר: זאת אומרת, אם יש לי גבר שמכה את אשתו אני צריכה טיפול ייעודי לתחום האלימות במשפחה אבל אם הגבר הזה גם לא עובד וגם יש בעיות במשפחה שקשורות - -
עאידה תומא סלימאן: וצורך סמים.
<יפעת בר: - - ואולי עושה קצת - - - ואולי עוד ועוד ועוד, התכנית של בית המשפט הקהילתי שמסתכלת באמת בראייה המערכתית ומשפחתית נותנת מענים לאותם מקומות ששם יש כשלונות.
<יפעת בר: שאפילו שהגבר עשה תהליך נורא נורא - - - כשהוא חוזר הבייתה והילדים שלי שסובלים מקשיים כאלה ואחרים הוא נכנס שוב למשבר ושוב חוזר לאותו מעגל אז התכנית הזאת בעצם מקדמת את המשפחה כולה ומגדילה באמת גם את סיכויי השיקום וגם את סיכויי הרצדיביזם.
<יפעת בר: זאת תכנית לא קלה.
<יפעת בר: שמעתם פה מאחרים, לעמוד בתכנית הזאת אני חושבת שיש לא אחד ולא שניים שיגידו, עזבו אותי מזה, מעדיף לשבת במעצר או לעבור למשהו אחר כי חצי שנה של עבודות שירות יותר קלה מכל התהליך הזה.
<יפעת בר: ולכן אחד הפרמטרים שאנחנו באמת בודקים זה את היכולת של האדם לגייס כוחות לאורך זמן.
<יפעת בר: ואם אני - - - התכנית על שני היתרונות המרכזיים לטעמי זה באמת היכולת לתת מעטפת למשפחה כולה.
<יפעת בר: חשוב לי להגיד שהאישה, אפרופו לשאלתך, אנחנו לא שואלים אותה אם היא מסכימה או לא כמו שאני לא שואלת אותה בשום הליך אחר שאני מעורבת בו.
<יפעת בר: האישה תמיד תמיד מוזמנת לשלב ראשון כדי לקבל ממנה מידע.
<יפעת בר: המידע הזה חשוב לנו להערכת הסיכון.
<יפעת בר: בלי מידע מבת זוג אני לא יכולה לעשות הערכת סיכון.
<יפעת בר: בהתאם למה שאני שומעת ממנה ושקלול נתונים נוספים אני יכולה לעשות הערכת סיכון ונניח שהחלטתי שהערכת הסיכון היא כזאת שאני כן יכולה לתת לאיש את המענה בקהילה.
<יפעת בר: כשהאישה מתנגדת אני לא אמנע מהאיש את הסיכוי להגיע לטיפול.
<יפעת בר: אני כן אנסה לאורך כל התהליך לנסות ולגייס אותה.
<יפעת בר: התהליך לא נגמר.
<יפעת בר: זאת אומרת, האישה מוזמנת לאורך כל התהליך לראות מה קורה שם.
<יפעת בר: אנחנו נמצאים איתה בקשר כי אנחנו בודקים תמיד מה קורה בבית.
<יפעת בר: אם התהליך משפיע בצורה חיובית אנחנו בודקים את הסיכון לאורך תקופה.
<יפעת בר: היא מוזמנת לפעילויות שעושים איתה ועם הילדים שלה, היא יכולה לקבל כל מיני בונוסים ודברים נוספים שהמערכת מאפשרת למי שנמצא בתוך המערך הקהילתי.
<יפעת בר: לפעמים קצין המבחן הוא לא הגורם הנכון שיפנה אליה, היא כן יכולה לקבל הפנייה מלשכת הרווחה או מגורמי חינוך והיא יכולה להגיע לתכנית הזאת בדרך צדדית ולקבל את המענים שלה.
עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול - את יותר דיברת עכשיו על האישה שלא הסכימה בהתחלה.
עאידה תומא סלימאן: האישה שהסכימה או גילתה עניין בתכנית וראתה כמה חיובי שהבן זוג יעבור טיפול, מה הטיפול שהיא מקבלת?
<יפעת בר: בהתאם לצורך.
עאידה תומא סלימאן: כלומר היא נכללת אז בתכנית.
<דניאלה ביניש: אלא אם כן בני הזוג ממילא מופרדים ויש הרבה - - -
עאידה תומא סלימאן: בדיוק בגלל זה שאלתי את השאלה.
עאידה תומא סלימאן: כי אני יודעת שאי אפשר לעשות.
<יפעת בר: אני חושבת - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל השאלה שלי היא לא סתם כי אני יודעת שמספר העובדים הסוציאליים אצלכם בבית המשפט הוא מאוד מוגבל.
עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת, עכשיו אנחנו - - -
<דניאלה ביניש: לשמחתנו זאת לא הבעיה.
עאידה תומא סלימאן: טוב אז תנו לי בכל זאת להביע את דאגתי.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שגם המספר הוא לא מספר גדול של עובדים סוציאליים, אני ראיתי כמה יש.
עאידה תומא סלימאן: זה אומר שהעובדת הסוציאלית, אלא אם תתקנו אותי ותגידו שאתם עושים איגום משאבים בתוך הקהילה, אני יודעת שאתם עושים, אבל בענייני טיפול.
עאידה תומא סלימאן: בקהילתי אני מבינה, בפעילויות אני מבינה, בטיפול כאשר יש מי שצריך לטפל בגבר האם העובדת הסוציאלית בתוך בית המשפט היא בעצמה עושה את הטיפולים או שזה רק קשר עם עו"ס בקהילה.
<יפעת בר: גם וגם.
<יפעת בר: יש פה שילוב, כמו שאמרת, איגום של משאבים.
<יפעת בר: כי אם צריך באמת לעשות טיפול באישה במסגרת מסויימת בהתאמה לצורך.