GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ביקורת המדינה): תגיד, אם אתה כל כך מדגיש שוב ושוב שאין אצלך, למה - - -
<קריאה: למה באת.
ביקורת המדינה): אתה כמובן מבורך בבואך, אבל למה באת לדיון על זנות קטינים?
<חובב צברי: אל"ף, הזמנתם אותי וקיבלתי הזמנה אז באתי לכבד אתכם, בי"ת, אנחנו כראשי רשויות - - -
<חובב צברי: אני אגיד לך, אדוני ראש העיר - - -
<חובב צברי: אני אגיד לך עוד משהו - - -
<חובב צברי: רגע, לא, אני אעצור אותך.
<חובב צברי: תראה, באחד הסיורים האחרונים שמענו שאל מול העבודה שנעשית בעיריית תל אביב, בדרום תל אביב, יש היום זליגה של זנות וזנות נערים אל הכיוון שלכם, אזוּר, קרית עקרון - - -
<יעל גור: נכון, הניידת שלנו פוגשת בצומת ביל"ו עשרות נשים בזירות.
<יעל גור: ראשון לציון, צומת ביל"ו, בבקשה, אם כבר התחלת לדבר, אז אני אתן לך.
<יעל גור: יעל גור ממרפאת לוינסקי.
<יעל גור: אולי תקשיב רגע ליעל, כי אני הייתי בסיור ואני ראיתי את זה ולכן לא בכדי הזמנו אותך.
<יעל גור: יעל, בבקשה.
<יעל גור: רציתי לדבר על משהו אחר, אבל אני אגיד שהניידת שלנו מגיעה לצומת ביל"ו ולצומת הקרח ויש נשים צעירות, בחורים צעירים, גם נשים טרנסג'נדריות, שמגיעים ומגיעות מכל היישובים כולל מהיישוב שאתה מגיע ממנו.
<יעל גור: אני לא יכולה להגיד מספרים כי אנחנו לא עוסקים במיפוי תופעת הזנות, זה כבר עשו לפנינו, אבל האזור הזה בהחלט מנקז זנות מכל היישובים והגורמים שמדרדרים אנשים וצעירים לזנות לא פוסחים על אף יישוב בארץ.
<יעל גור: אני יושבת בדיונים האלה כבר 15 שנה, שנוגעים לזנות וגם לזנות קטינים, ואחד הדברים שנורא צורם לי שלא מדברים עליו, ודווקא בדיון האחרון לפני שלושה שבועות, שנעשה בשיתוף עם הוועדה לזכויות הילד, הצלחתי להגיד את זה בדקה האחרונה ואני רוצה לחזור על זה שוב, יש כבר חוק שאוסר על צריכת זנות מקטינים ואין שום קמפיין שפונה לציבור הגברים במדינת ישראל, מכל קצווי הקשת, שמזהיר אותם 'אם תצרכו זנות מקטינים תיענשו ענישה פלילית'.
<יעל גור: הדבר הזה פשוט לא הגיוני.
<יעל גור: בהקשר של הפללת הלקוח, שאני וחברותיי פה מנסות לקדם אותו, אנחנו רק מחכות שהחוק יעבור כדי שנוכל לעשות קמפיינים ולהעלות את המודעות בקרב גברים שלצרוך זנות זה יהיה פלילי, אבל לצרוך זנות מקטינים זה פלילי ולא נעשה קמפיין כזה בשום משרד ממשלתי.
<יעל גור: והגדלנו את הענישה.
<יעל גור: ואני מגיעה ממשרד ממשלתי, אני נציגת משרד הבריאות בדיון הזה, אני חושבת שכל משרדי הממשלה צריכים לאגם את המשאבים שלהם ולצאת עם קמפיין שיטפטף לאורך כל ימות השנה ולא באיזה שהוא יום קבוע את העובדה שלצרוך זנות מקטין או קטינה זאת עבירה פלילית.
<יעל גור: ועד שקמפיין כזה לא ייצא כנראה שגם לא נראה אכיפה.
ביקורת המדינה): יש לי שאלה, גם בהמשך לדברים של מיכל, מאיפה מגיעים הקטינות והקטינים ובכלל נשים שעוסקות בזנות וטרנסג'נדרים לניידת הזאת?
ביקורת המדינה): הרי ברור שמגיעים מקרית עקרון, מגבעת ברנר ומרחובות או מכל הרשויות האלה של מוכנות לקחת עליהן אחריות וטוענות שאצלן זה לא קורה.
<יעל גור: ברור.
<יעל גור: תראי, אנחנו לא שואלים אישה כשאנחנו מציעים לה סיוע רפואי ומושיטים יד לטיפול פסיכוסוציאלי ואומרים לה 'את לא חייבת להיות כאן, יש גם מציאות אחרת, בואי אלינו למרפאה, בואי נקבע פה פגישה מחר', אנחנו לא שואלים אותה 'איפה את גרה עכשיו?', אבל כשאנחנו נמצאים בצומת ביל"ו או בצומת הקרח, או בכל מקום אחר באזורים האלה, אנחנו פוגשים נשים שמגיעות מכל היישובים האלה.
ביקורת המדינה): וראשי הרשויות שם טוענים שאצלם - - -
<יעל גור: בסדר, אין לי כאן איזה קלף לתת - - -
ביקורת המדינה): זו לא טענה אלייך.
<יעל גור: לא, אין לי קלף לתת שתוכלו להשתמש בו, אבל אני חושבת שזה מיותר לחפש מאיזה דירה בדיוק כל אישה או צעירה או נער יצא בערב לכיוון צומת הקרח, צריך להפעיל את כל ראשי הרשויות, את כל משרדי הממשלה, להעלות את המודעות מצד אחד, שהעבירה הזאת של לצרוך זנות מקטינים זאת עבירה פלילית, ומצד שני, מה שעושים היום ברווחה ובחינוך, להגביר את מסגרות השיקום, לתגבר אותם.
ביקורת המדינה): הדבר היחיד שמטריד אותי בקמפיין שאוסר צריכת זנות מקטינים זה שזה לכאורה מכשיר צריכת זנות בכלל.
<יעל גור: אני מסכימה איתך, הייתי שמחה שהמצב היה גורף ושזנות, היו רואים אותה כמסגרת שמקרבנת אנשים וכל מי שפונה אליה הוא עבריין, אבל שווה להתחיל.
<יעל גור: אני חושבת שגם קמפיין כזה יכול להעלות את המודעות בכלל לעובדה שלצרוך זנות גם מבגירה זו פגיעה בנפש של האדם, כי כל אישה מבוגרת הגיעה לזנות כנערה.
ביקורת המדינה): אני רק אציין שלצערנו הרב אנחנו לא נצליח שכל הדוברים ידברו כיוון שאנחנו חייבים לסיים את הדיון הזה בקרוב מאוד.
ביקורת המדינה): אני שוב מזכירה, מה שאותי הפתיע, שהוועדה לביקורת המדינה בראשותי, זאת הפעם הראשונה שהיא מקיימת דיון על דוח שנכתב ב-2014, ועל כן אני גם ארשה לעצמי להתחייב שאנחנו לא נסתפק בדיון הזה ואנחנו נעשה דיון המשך ודיון מעקב ונראה לי שנעשה אותו שוב ביחד, בשיתוף של שתי הוועדות.
ביקורת המדינה): זה לא שאנחנו פה נזרוק כמה מילים לחלל האוויר ונלך הביתה, אלא נמשיך לעקוב בקפידה יתרה אחרי דוח המבקר.
ביקורת המדינה): וגם אחרי הדיון אנחנו, עליזה ואני, נפנה ישירות לחלק מהגורמים שגם נמצאים פה וגם לא נמצאים פה, ראשי הערים, משרד הרווחה, שר החינוך וכן הלאה וכן הלאה.
ביקורת המדינה): אז ניתן למשטרה, הפרקליטות ושתי נציגות ארגונים.
ביקורת המדינה): אז, בבקשה, גברתי נציגת המשטרה.
<ישראל וויס: אני חייב לפני - - -
<ישראל וויס: כן, ישראל.
<ישראל וויס: אני, ברשותכם, יש פה נציגים, פרקליטות, משטרה וכו', ב-2012 הוקם הצוות הבין משרדי לקידום פעילות משולבת לשיפור הטיפול בסחר וזנות וכו' וכו'.
<ישראל וויס: ב-2013 הוא פרסם מסמך בנושא זנות קטינים.
<ישראל וויס: מי שיפתח בעמוד 71 יראה את כל המטרות, התשובה הייתה 'אין תקציבים'.
<ישראל וויס: מעניין אותי לדעת - - -
ביקורת המדינה): ב-2014?
ביקורת המדינה): ב-2012 - - -
<ישראל וויס: לא, ב-2012 הוקם צוות - - -
ביקורת המדינה): בסדר, אבל בשביל זה הישיבה הזאת קיימת כדי לקבל עדכון על זמן אמת, על כאן ועכשיו.
<ישראל וויס: אבל פעילות הצוות, יש פה מסמכיכם אדירים מה נעשה, יש פה נציגים של הפרקליטות - - -
<רעות גיא: זה עבר לוועדת מנכ"לים, ישראל.
<רעות גיא: ההמלצות של משרד המשפטים, של הוועדה, עברה לוועדת מנכ"לים.
<רעות גיא: ואם יורשה לי רק להוסיף, כשמדברים פה על תכלול, ואת דיברת על זה, שולי, זה היה הצוות המתכלל הכי טוב, כי היו נציגי ארגונים לצד נציגי ממסד.
<רעות גיא: אני חייבת להגיד שהצוות הזה התפזר ב-2014, וגם כשהוא נפגש, אז את נציגי הארגונים הפסיקו להזמין לדיונים.
<ציפי נחשון: הוא ממשיך להתקיים.
<רעות גיא: אז יכול להיות שהוא מתקיים בין משרדי, בלי נציגי ארגונים, ואז כל הידע הלא פורמלי לא מגיע לשולחן.
<רעות גיא: הערה במקום.
<רעות גיא: רק אנחנו רוצים להתקדם למשטרה.
<רעות גיא: יש לנו את - - -
<ציפי נחשון: למה ידע לא פורמלי?
<ציפי נחשון: את מפעילה היום תכניות מול משרד הרווחה, אז למה זה ידע לא פורמלי?
<ציפי נחשון: זה ידע פורמלי מאוד.
<רעות גיא: כי יש לנו הרבה ידע לא פורמלי שצריך להגיע לשולחן הזה.
<רעות גיא: אני לא רק מפעילה תכניות למשרד הרווחה, יש לי עוד כמה תכניות.
<רעות גיא: רפ"ק ליאת לב, קצינת ייעוץ וחקיקה נוער.
<ליאת לב: אז אני אתחיל קצת, יש פער גדול בין הנתונים שיש למשטרת ישראל על היקף התופעה לבין מה שקיים ברווחה וברשויות, אני שומעת פה על דירות, בפועל הנתונים של משטרת ישראל על זנות קטינים הם מאוד נמוכים.
<ליאת לב: זה לא שאנחנו אומרים שלא קיימת תופעה, פשוט התופעה הזו היא תופעה חבויה.
<ליאת לב: בחיפה זו תופעה חבויה?
<ליאת לב: אני אומרת שהתופעה היא חבויה, היא לא מגיעה אל משטרת ישראל, זאת אומרת אנחנו לא מקבלים תלונות על זנות קטינים.
<ליאת לב: הקטינים עצמם לא מתלוננים כמובן, הם בכלל לא מתייגים את עצמם כעוסקים בזנות, המנצלים, גם הם כמובן לא מתלוננים וזו בעצם עבירת חשיפה שאנחנו אמורים לחשוף אותה כשאין מתלונן.
<ליאת לב: כשכל הנושא הזה הוצף והבנו שכנראה שיש תופעה, שיש בעיה, שאנחנו לא מצליחים לאתר אותה, אני אדבר על מעבר לכל הכנסים והעלאת המודעות בקרב החוקרים, ניסינו להבין בעצם איך אנחנו פותחים תיקים ומגיעים אל אותם מנצלים.
<ליאת לב: ניסינו לקבל בקשרי עבודה יחד עם הרווחה, ניסינו ליצור דרך כדי לקבל מהם מידע על קטינים שעוסקים בזנות, נתקלנו קצת בבעיה, בקושי מסוים בהעברת המידע אלינו.
<ליאת לב: כרגע מה שעומד להיות זה מסגרת של שולחנות עגולים, אנחנו נקיים עם משרד הרווחה שולחנות עגולים שבמהלך השולחנות העגולים האלה אנחנו נקבל מהם מידע, לאו דווקא על אותו קטין, אלא בכלל על כל הסביבה שלו וכל הנוגעים בעבירה וננסה לייצר תיקים מזה.
<ליאת לב: אני אציין שיצאנו למבצע ארצי מספטמבר, שניסה לעורר את השטח דרך הרכזים, דרך המודיעין ודרך יחידות השטח, ובפועל המבצע הזה לא הניב תוצאות.
<ליאת לב: זה הניב תיק אחד בתל אביב כשבעצם העבירה הייתה די גלויה, בתל ברוך.
<ליאת לב: זאת אומרת אנחנו לא מגיעים לתופעה אם היא לא גלויה והיום זה לא גלוי, זה לא על פני - - -
<ליאת לב: מה עם מערך מאו"ר, מתי הוא ייכנס?
<ליאת לב: אנחנו יודעים שהכול השתנה, הכול נמצא בטכנולוגיה, איך רעות לימדה אותנו?
<ליאת לב: זנות בכף היד.
<ליאת לב: אני שמעתי באחד הסיורים על קבוצות ווטסאפ של לקוחות.
<ליאת לב: אתם יודעים להעלות את זה כשאתם רוצים, יש מערך שלם שהוצג בפנינו, מתי הוא ייכנס ליישום?
<ליאת לב: המוקד עוד לא הופעל.
<ליאת לב: את יכולה להגיד לנו מתי הוא יפעל?
<ליאת לב: כי אנחנו כבר שמענו לפני הרבה זמן - - -
<רעות גיא: ב-2013 הכריזו עליו.
<ליאת לב: כן, המערך עוד לא - - -
<ליאת לב: כסף, השר אמר שיש, אז למה המערך - - -
<ליאת לב: אני לא מעודכנת במועד המדויק, אבל זה אמור להיות בחודשים הקרובים.
<ליאת לב: תודה.
<ברכה רות שפירא: גם צרכני סמים לא באים להתלונן על מי שמוכר להם את הסמים, אבל משטרת ישראל נכנסת ועושה עבודת בילוש - - -
<ברכה רות שפירא: מי גברתי?
<ברכה רות שפירא: ברכה שפירא, מנהלת מרחב הל"ב של חדרה.
<ברכה רות שפירא: תודה.
<ברכה רות שפירא: רחלי, פרקליטות.
<רחלי זוארץ-לוי: שלום וצהריים טובים.
<רחלי זוארץ-לוי: אני אולי אפתח, וחלק מהיושבים כאן סביב השולחן מכירים את הדברים, אבל בכל זאת כדי לעשות סדר, בהנחיית פרקליט המדינה 2.2 שמדברת על מדיניות האכיפה בעבירות הנלוות לעיסוק בזנות התופעה של זנות קטינים מוגדרת ומתועדפת באופן גבוה לרשויות האכיפה לפעול, בגלל כל הדברים שנאמרו כאן וברורה דרך ההידרדרות הכול כך מהירה שעלולה להיות למי שנכנס לתוך המעגל.
<רחלי זוארץ-לוי: ואכן, לצד העובדה שההנחיה הזאת כבר קיימת שנים על גבי שנים, החל פחות או יותר משנת 2014, גם הפרקליטות עדה לפער שקיים בין היקף התופעה המוכרת מארגוני השטח, מארגוני הסיוע והטיפול והרווחה, לבין המציאות בשטח של תיקים בודדים יחסית.
<רחלי זוארץ-לוי: במסגרת הזאת נעשו מאמצים רבים במספר מישורים כדי לגשר על אותו פער.
<רחלי זוארץ-לוי: אז גם התקיימו ישיבות בהובלת הפרקליטות, אצל המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים, יחד עם גורמי אכיפת החוק במשטרת ישראל, כדי לנסות לעמוד על הבעיות, על הקשיים, על הכשלים, למה אנחנו לא מצליחים להרים, בשפה הפשוטה, תיקים.
<רחלי זוארץ-לוי: גם נערכה בדיקה פיזית ממש של תיקים שנסגרו כדי לבדוק אותנו בבית פנימה, ייתכן שהבעיה היא בפרקליטות, באופן שבו היא מתרגמת את התיקים שכן נפתחו.
<רחלי זוארץ-לוי: גם הועבר מכתב מפרקליט המדינה לראש אגף חקירות שמבקש להגביר את מאמצי אכיפת החוק, ובין היתר בעקבות המכתב הזה הופצו מכתבים לממ"זים, מפקדי המחוזות, השונים ובין היתר גם בעקבות הדבר הזה יצא לפועל אותו מבצע ארצי.
<רחלי זוארץ-לוי: הפרקליטות, וזו נקודה מאוד משמעותית, שצופה, יחד עם משרדי ממשלה נוספים, באותו נוהל עבודה שמנסה המשרד לבטחון פנים, שאני לא יודעת אם יש נציג שלו כאן כרגע, אבל הוא מנסה להוביל את אותו נוהל עבודה משותף של השולחנות העגולים שיישבו בו נציג רווחה, נציג בריאות, נציג חינוך, נציג פרקליטות, נציג משטרה - - -
<רחלי זוארץ-לוי: כן, אבל דנו בזה בהרחבה.
<רחלי זוארץ-לוי: רחלי, דנו בדיון הקודם על זה בהרחבה והבעיה שאנחנו מודעים לרגישות שמשרד הרווחה בשולחנות העגולים הללו לא יכול להעביר מידע.
<רחלי זוארץ-לוי: לא, אבל גם זה, קודם כל יושבת פה לצדי - - -
<רעות גיא: לא, רחלי, יש טיוטה שלנו, אבל אנחנו התנגדנו אליה.
<רחלי זוארץ-לוי: אני לא יודעת על ההתנגדות שלכם, אבל יושבת פה לצדי הנציגה ממשרד המשפטים, ייעוץ וחקיקה, שיכולה להתייחס, אבל זה לא שהנוהל לא ייצא לפועל, אלה דברים שהם לא מדויקים.
<רחלי זוארץ-לוי: שוב, אנחנו כפרקליטות לא מובילים את השולחנות העגולים, אבל יש לנו אינטרס כפרקליטות יוזמת שהדברים האלה ייצאו לפועל ובהחלט יש כוונה שהדבר ייצא לפועל ומכניסים את זה לתוך התבניות האפשריות מבחינת איך יועבר המידע, באיזה אופן, אבל בוודאי - - -
שולי מועלם-רפאלי: רחלי, אני ממש צריכה ללכת עוד דקה, ואני רק בגללך נשארתי, כמה תיקים יש?
שולי מועלם-רפאלי: תני לנו - - -
<רחלי זוארץ-לוי: חברת הכנסת מועלם, אני כפרקליטה לא יכולה לצאת ולחקור - - -
שולי מועלם-רפאלי: לא, אני לא אמרתי שאת תחקרי, יש סדר, אחרי חוק ההמלצות כולנו כבר יודעים את הסדר, אני שאלתי שאלה פשוטה - - -
<רעות גיא: יש נתונים של אגף חקירות ומודיעין מ-2015, לא השתנה הרבה.
<רחלי זוארץ-לוי: חברת הכנסת מועלם, כמה תיקים הועברו לפרקליטות?
<רחלי זוארץ-לוי: אז אני אומרת שבשנת 2017 הועברו אפס תיקים לפרקליטות.
שולי מועלם-רפאלי: וב-2016?
<רחלי זוארץ-לוי: גם אפס.
שולי מועלם-רפאלי: וב-2015?
<רחלי זוארץ-לוי: ארבעה.
שולי מועלם-רפאלי: אז אני רוצה להבין, אם ככה, למה הפרקליטות לא אומרת לשר לבטחון פנים את מה שהיא אמרה לחברות הכנסת שמובילות את הפללת לקוחות זנות, שבזנות קטינים כבר יש חוק ותתפללו לאכיפה.
שולי מועלם-רפאלי: מה, הפרקליטות היא רק שמביאים אליה תיק?
<רחלי זוארץ-לוי: לא, בדיוק ציינתי, חברת הכנסת מועלם, שפרקליט המדינה העביר מכתב.
<רחלי זוארץ-לוי: אלה הכלים שהפרקליטות יכולה לפעול בהם.
<רחלי זוארץ-לוי: הפרקליטות זה יחידה אחת מתוך משרד המשפטים, היא לא משרד המשפטים, היא אמנם אחת היחידות הגדולות - - -
שולי מועלם-רפאלי: מה קרה לארבעה התיקים האלה מ-2015?
<רחלי זוארץ-לוי: היא אחת היחידות הגדולות, אבל היא לא היחידה.
<רחלי זוארץ-לוי: היא העבירה מכתב - - -
ביקורת המדינה): תודה רבה.
ביקורת המדינה): אנחנו חייבות לסיים.
ביקורת המדינה): דוברת אחרונה, עורכת הדין ניצן כהנא מהמטה למאבק בסחר בנשים.
<ניצן כהנא: תודה רבה, אני אקצר.
<ניצן כהנא: רק כמה התייחסויות מאוד ספציפיות.
<ניצן כהנא: הראשונה, באמת למשטרת ישראל, סליחה שאנחנו נשמעות כמו תקליט שבור, אבל אין צורך במתלוננות, אין צורך בקטינות בזנות בשביל להאשים בעבירה הפשוטה של עבירת ניסיון.
<ניצן כהנא: היינו מצפות במדינת ישראל, שיש כל כך הרבה קטינות בזנות וכל כך הרבה גברים שצורכים זנות מדי לילה מאות קטינות, לראות שיירה, כמו עם פדופילים, צריך לתעדף את זה, צריך לשבת מול צ'ט של פייסבוק, זו היכולת שנדרשת, ולתפוס אותם כשהם בדרך.
<ניצן כהנא: זה אחת.
<ניצן כהנא: דבר שני, לחברותיי ממשרד החינוך.
<ניצן כהנא: הסכמתי מאוד עם הדברים שלך, אושרת, את צודקת, מי שצריכות לדבר על הנושא הן המחנכות, אין ספק, אבל הן לא עושות את זה היום ולכן הארגונים מבקשים להיכנס.
<ניצן כהנא: אתם שוב ושוב מספרים לנו איך דנים ויושבים לחשוב איך ידברו ואיך לדבר על הנושא הזה והנושא הזה היום לא מדובר והיו בקשות ספציפיות, גברתי יושבת ראש ועדת המשנה, לקבל את המספרים כמה באמת תלמידים נחשפו לנושא הזה, אנחנו עוד לא יודעות אפילו לדבר על מספר וברור שיש פער.
<ניצן כהנא: דבר אחרון, וזה אולי הכי כואב שעולה פה מהדיון, ולי זה מאוד מהדהד, אני מפחדת שיש אולי איזה החלטה מלמעלה, שבנושאים היותר מחרידים שקשורים בזנות אנחנו לא רוצים לדעת את המספרים האמיתיים.
<ניצן כהנא: אנחנו רואים את זה בכל מה שקשור בסחר בנשים ולצערי גם בסקר הלאומי הגיעו אלינו עדויות פנימיות מסוקרות שבסקר הלאומי עלה שיש רק 3% של נשים שהן לא אזרחיות המדינה.
<ניצן כהנא: צריך להגיד שסוקרות סיפרו לנו איך אמרו להם שהשאלה הראשונה בסקר צריכה להיות 'האם את אזרחית המדינה או לא' ואם היא לא, לא לסקור אותה ולכן בטעות סקרו 3% של קורבנות סחר.
<ניצן כהנא: וכאן אני הולכת לזנות קטינים, ומה עשו בסקר הלאומי בזנות קטינים?
<ניצן כהנא: כשדוח מבקר המדינה פורסם ב-2014 הוזכר בסקר של עמותת על"ם שמדבר על 124 קטינים.
<רעות גיא: לא, 620.
<ניצן כהנא: אז אני רואה פה באזכור של הדוח, מהסקר של על"ם מ-2011 124 בנים קטינים.
<ניצן כהנא: כשמגיע הסקר הלאומי הוא אומר שיש לנו קושי אמיתי עם הקטינות, בקטינות באמת סכמו, כמו שדובר פה, לקחו רק את אלה שמוכרות לרווחה כקטינות בזנות ומה עשו עם הקטינים?
<ניצן כהנא: 'יש קושי עם האומדן המדעי של התופעה, ניתן רק לבצע הערכה מושכלת מצד צוות המחקר, ההערכה היא כי בשנת 2014 היו בישראל בין 30 ל-40 קטינים בזנות'.
<ניצן כהנא: אוקיי?
<ניצן כהנא: שנתיים אחרי שדוח מבקר המדינה - - -
<ניצן כהנא: ניצן, אנחנו חייבות לסיים.
<ניצן כהנא: אני רק רוצה לבקש מכם, ברור שכדי שהדבר הזה יהיה מתועדף ומתוקצב צריך להיות אומדן.
<ניצן כהנא: לדעתי צריכה לצאת קריאה שהגיע הזמן לא לפחד מלעשות סקר אמיתי על זנות קטינים, לא יכול להיות ש-124 מוזכרים בדוח מבקר המדינה, בסקר של המדינה, של הרווחה, שוב, שנתיים אחר כך, אומר שיש בין 30 ל-40.
<ניצן כהנא: תודה, ניצן.
<ניצן כהנא: אנחנו התחלנו, לא סיימנו, ואנחנו, כמו שאת אמרת, גברתי, עוד שלושה חודשים?
ביקורת המדינה): זה נשמע לי סביר, כן.
ביקורת המדינה): אנחנו נציין את זה על לוח השנה ויהיה דיון נוסף בעקבות דוח המבקר.
ביקורת המדינה): נבקש לבקש אליו את כל ה - - - ואנחנו גם נרכז את - - -
ביקורת המדינה): אנחנו גם נבקש מראשי הערים לשלוח את תיקון הליקויים למבקר ונשמע מהמבקר, את כברת הדרך שנעשתה מאז, ונעשתה כברת דרך, צריך לציין, שמענו כאן גם הרבה בשורות טובות.
ביקורת המדינה): כן, אז ברשותך אני רק אסכם את הדיון.
ביקורת המדינה): הוועדה לביקורת המדינה, בראשות חברת הכנסת שלי יחימוביץ, וועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ובזנות בראשותי דורשת מכל הגופים המבוקרים, משרד הרווחה והחינוך, המשרד לבטחון פנים, משרד המשפטים ו-11 הרשויות המקומיות המבוקרות דין וחשבון מפורט ומקיף בכתב על תיקון הליקויים בדוח המבקר מ-2014.
ביקורת המדינה): אנחנו נקיים, כמו שאמרנו כרגע, דיון המשך בעניין של הדוח החשוב הזה בעוד שלושה חודשים.
ביקורת המדינה): משרד הרווחה מדווח לנו על התקדמות משמעותית לתיקון הליקויים, אבל עדיין נדרש מהמשרד לנקוט בכל הצעדים כדי להנחיל הגדרה ברורה של זנות קטינים שתאפשר איתור ומניעה יעילים ביותר וגם אמידה של היקף התופעה במדינת ישראל כדי שנקבל תמונה מלאה ומקיפה ובעיקר אמינה.
ביקורת המדינה): על משרד הרווחה להמשיך ולפעול להגברת מודעותם של העובדים הסוציאליים ברשויות המקומיות לקיומה של התופעה ולמאפיינה ולהנחותם בכל הנוגע לטיפול בתופעה הקשה הזו.
ביקורת המדינה): אנחנו מבקשים ממשרד הרווחה להמשיך להכשיר לזהות את גורמי הסיכון, לתת בידם כלים לאיתור קטינים המנוצלים לזנות וליצור שיתוף פעולה בין אנשי המקצוע ובין המערכות השונות.
ביקורת המדינה): משרד החינוך אתן מתארות תכנית להעלאת המודעות לתופעה בקרב יועצים, מורים, תלמידים, נשמע לנו קצת אמורפי מדי ומצומצם מדי.
ביקורת המדינה): אנחנו נפנה לשר החינוך ונדרוש ממנו להציג תכנית מקיפה ומעמיקה במערכת החינוך להגברת החינוך למודעות לתופעה של ניצול קטינים בזנות, לזיהוי ולאיתור של תלמידים שמעורבים בה.
ביקורת המדינה): על הרשויות המקומיות לא להסתמך לחלוטין על פעילות העמותות ולפעול באופן אקטיבי לאיתור צעירים המנוצלים לזנות, למניעה ולטיפול באמצעות אגפי הרווחה והחינוך.
ביקורת המדינה): הוועדות קוראות למשרד לבטחון פנים להוציא לפועל את פעילות מערך מאו"ר ויפה שעה אחת קודם, אנחנו מסיימים את שנת 2017.
ביקורת המדינה): הוועדות קוראות למשרד החינוך לשקול מחדש את האפשרות לאפשר לארגוני השטח, עם הניסיון, עם הדעת ועם הידע, להיכנס לבתי הספר, להעביר סדנאות בנושא הזנות.
ביקורת המדינה): אנחנו מבקשות להודות למשרד מבקר המדינה.
ביקורת המדינה): תודה רבה לכולם.
ביקורת המדינה): תודה רבה לכולם, המשך יום טוב.
מירב בן ארי: שלום, בוקר טוב, סליחה על האיחור.
מירב בן ארי: אנחנו נפתח את הישיבה, אני אחליף את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, ועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.
מירב בן ארי: היום ה-12.12.2017, כ"ד בכסל"ו, תשע"ח.
מירב בן ארי: הנושא הוא פקודת השירות המשותף לנשים וגברים בצה"ל.
מירב בן ארי: ביקשה את הדיון חברת הכנסת ד"ר עליזה לביא, אני אתן לך לפתוח ולאחר מכן נשמע את הצדדים.
עליזה לביא: תודה גברתי, תודה על ניהול הישיבה אחרי לילה ארוך פה בבניין.
עליזה לביא: אני שמחה שאנחנו יושבות ביום היסטורי, מסתבר, כרגע ב-Ynet - - -
מירב בן ארי: כן, על הבוקר, זה את יזמת?
עליזה לביא: כן, את רואה, קובעים דיונים בכנסת ו- - -אבל האמת שאתמול שאלתי את שר הביטחון את השאלה הזאת, הייתה שעת שאלות במליאה ושר הביטחון אמר, הלילה הפקודה תתפרסם.
עליזה לביא: אני מודה לך ראש אכ"א על ההשתתפות שלך בדיון המאוד חשוב הזה שאני מגיעה אליו ואנחנו פה חברות רבות מגיעות אליו אחרי לא מעט היכרות עמוקה עם הנושא בשטח עם תלונות שמגיעות אלינו מחיילות.
עליזה לביא: אני זוכרת שאני נתתי הרצאה כבר לפני כמה שנים ב- - - חיילים ושם למדתי שיש יותר פניות של חיילים על כך שאין להם תנאים נוחים לשרת בצבא, קרי חיילות נמצאות ברדאר שלהם לפחות.
עליזה לביא: תלונות של חיילות- - - ולאורך השנים אנחנו רואים שיש לא מעט תלונות של חיילות על מרחב שנסגר בפניהן, על כללים חדשים שנקבעים, על תלונות כנגדן, על חוסר נעימות.
עליזה לביא: אני יכולה לקרוא הרבה מאוד מקרים שמגיעים אלינו שאנחנו נחשפים אליהם בתקשורת על פגיעה במרחב הציבורי הצבאי כתוצאה מכניסה או מהצטרפות של חיילים שאולי מורגלים במרחב ציבורי נפרד, אולי רוצים להביא את אורחות החיים שלהם מקודם אל תוך הצבא.
עליזה לביא: ויותר מזה, אולי הובטח להם.
עליזה לביא: אולי הובטח להם מראש צבא סטרילי.
עליזה לביא: צבא שיהיה צבא עם תנאים כמו שהובטחו להם, אבל רק אף אחד לא סיפר להם שהצבא הוא צבא מעורב ומה שקורה בשטח שיש חיכוך גובר בין חיילים וחיילות.
עליזה לביא: בסיסים שאולי היו רק עם חיילים ואז אין תנאים כמו תנאים בסיסיים כמו שירותים, מקלחות, מגורים נפרדים, ועוד ועוד.
עליזה לביא: גם על זה אנחנו מקבלות לא מעט פניות.
עליזה לביא: אין ספק שהסוגייה הזאת של השירות המשותף מציפה הרבה מאוד קשיים, הרבה מאוד אתגרים שנוגעים לשאלות אתיות, ערכיות, חשובות מאין כמותן.
עליזה לביא: ואני קודם כל רוצה לברך גם את הצבא, גם את אדוני, גם את הרמטכ"ל על הובלה איתנה של הסוגייה הזאת.
עליזה לביא: אני חושבת שזו אחת הסוגיות היותר מאתגרות שנמצאות היום בצבא, בטח בתחום שאדוני אמון עליו.
עליזה לביא: והייתי רוצה לשמוע - - - אני מבינה שהפקודה פורסמה ואתם כבר אחרי דין ודברים אבל הייתי שמחה מאוד ללמוד מה השתנה ואיך אנחנו שומרים על מרחב ציבורי תקין מתוקן.
עליזה לביא: למשל, שמעתי על איסור של מדריכות להדגים תרגילים שזה, כאמור, תמיד היה חלק אינהרנטי בתפקיד שלהן.
עליזה לביא: שמעתי על מקרים שחיילות הורדו מאוטובוס לבסיס מאחר ובאוטובוס היו גם חיילים חרדים.
עליזה לביא: חיילות דיווחו על הגבלות של לבוש בזמן אימון גופני ובשעות החופשיות שלהן, ראינו את זה גם בכתבה שהתפרסמה בערוץ 2 ועוררה הדים רבים.
עליזה לביא: הדוגמאות האלה ממחישות לא רק שקורים המקרים אלא גם שתוכן הפקודה חשוב אבל יותר מזה היישום.
עליזה לביא: מי זה שקובע בשטח, מי בסופו של דבר קובע או קובעת בשטח.
עליזה לביא: והייתי מבקשת לשאול אותך כמה שאלות.
עליזה לביא: כמובן, על העדכון של הפקודה אבל עוד קודם האם היוהל"ן הייתה שותפה בפקודה הזאת, בהליך החשיבה, בסוגיות שהיא מביאה איתה.
עליזה לביא: מי הגורם המוסמך בשטח.
עליזה לביא: קורה ויש מקרה, אירוע, פקודה, מי הגורם המוסמך בשטח שמחליט בזמן אמת, לפני שזה מתחיל לעבור הלאה.
עליזה לביא: חייל או חיילת שמכריחים אותם לעשות משהו שלא תואם את אורחות החיים שלהם הדתיים או חיילת שמדירים אותה או פוגעים בה או מבקשים ממנה לזוז, מי הגורם שהיא אמורה לפנות אליו.
עליזה לביא: זה צריך להיות ברור לכל חייל וחיילת אל מי הם יכולים לפנות.
עליזה לביא: נקודה שלישית - בכנסת הקודמת חוקק פרק בחוק שירות הביטחון שמסביר את שילוב בוגרי ישיבות במוסדות חינוך חרדיים בצבא, סעיף 26 כ"ט 4 של החוק קובע כי "יימסר דיווח לוועדה לקידום מעמד האישה על השפעת יישומן של הוראות הפרק על מעמדן ושילובן של נשים בשירות הביטחון" והאם דיווח כזה נמסר בעבר ואם לא אז הייתי מבקשת שנקבע תאריך.
עליזה לביא: עד כאן בינתיים.
מירב בן ארי: טוב, האלוף מוטי אלמוז, ראש אכ"א, בבקשה אדוני.
<מוטי אלמוז: בוקר טוב.
<מוטי אלמוז: אולי לפני השינויים אני אסביר רגע את התהליך ותמונת המצב בשנים האחרונות.
<מוטי אלמוז: בצה"ל הייתה פקודה שנקראת פקודת השילוב הראוי שהופסקה בשנת 2009 עקב העבודה שהמענה שהיא נתנה לא היה מענה נכון.
<מוטי אלמוז: מ-2009 עד לפני שנה, עד לאוקטובר 2016, צה"ל היה בלי פקודה בנושאים האלה.
<מוטי אלמוז: וכשאין פקודות בצבא, לחלקים גדולים זה נוח ולחלקים רבים זה לא נוח, כל אחד עושה מה שהוא רוצה, כל אחד מפרש את המציאות איך שנראה לו.
<מוטי אלמוז: הצבא יש לו ייעוד אחד ברור, להבטיח את קיום המדינה, להגן על תושביה ולהגן על האזרחים.
<מוטי אלמוז: הוא לא ארגון חברתי, הוא לא ארגון שצריך להכניס אליו אג'נדות, הוא ארגון שהייעוד שלו מאוד מאוד ברור.
<מוטי אלמוז: הוא צבא העם, צבא שקולט אליו את כל חלקי החברה הישראלית והמשימה שלנו זה להשאיר את כל הויכוחים בחוץ ולאפשר לחברה ישראלית - נשים, גברים, יהודים ולא יהודים להגיע לצה"ל בשביל להרגיש בצה"ל בנוח.
<מוטי אלמוז: ויש בחוץ סוער לעתים ולפעמים מאכזב שהאג'נדות לא מצליחות להכנס.
<מוטי אלמוז: מה שעשינו בשנה האחרונה זה הסדרנו.
<מוטי אלמוז: לקחנו את כל מה שהיו בעיות בשטח למטה והעברנו את כל השאלות למטה הכללי וענינו על השאלות האלה.
<מוטי אלמוז: למעשה מאוקטובר 2016 לא נגענו בפקודה, נפגשנו עם חלקים שונים בחברה הישראלית במפגשים טובים, ענייניים, חשובים מאוד ושמענו הערות על הפקודה.
<מוטי אלמוז: חלקים ממה שאמרה חברת הכנסת עליזה לביא הגיעו גם אלינו.
<מוטי אלמוז: בעניין הזה צריך להגיד שני דברים.
<מוטי אלמוז: אחד, אם מסתכלים על מה קורה בצבא תמיד צריך להסתכל על שני דברים.
<מוטי אלמוז: אחד, מה קומת המדיניות אומרת, מה מנחה המטה הכללי, מה הפקודות ולזכור שלמטה יש הרבה מאוד חיילים, הרבה מאוד מפקדים צעירים, מחלפות, שלפעמים לא מבינים ושוגים בדרך יישום הפקודות.
<מוטי אלמוז: וכל התלונות האלה שהגיעו בחודשים האחרונים הם פרשנות מוטעית של מפקדים שבעקבות הפרשנות הזאת לפני חודש, ללא קשר לפקודות, הוצאנו הנחיות לבוש ששם כתוב בדיוק איך מתלבשים.
<מוטי אלמוז: היו הרבה מאוד תלונות על כך שהחמירו עם לבוש הנשים.
<מוטי אלמוז: בחלק מהמקומות גם באזורים הפרטיים.
<מוטי אלמוז: אנשים שלא עשו את זה - - - לא הגיע אלינו מקרה אחד שזה בכוונת מכוון לפגוע, זה פרשנות לא נכונה של אנשים, של מפקדים צעירים שחלקם הגדול טעה ובחלק מהמקרים האירועים האלה היו שם דיי ברורים ומייד תוקנו.
<מוטי אלמוז: הוצאנו הנחיות וגם בפקודת השירות המשותף המעודכנת וגם בפקודת הלבוש הדגשנו שאין לאף אחד סמכות להחמיר על הוראות הפיקוד העליון של צה"ל ומה שאנחנו מבקשים זה לקיים את הפקודות כלשונן ולא לאפשר את כל ההחמרות האלה.
<מוטי אלמוז: כך שהבעיות האלו אמורות להפתר דרך זה שתעשו את מה שקבענו שיקרה, ואנחנו כמובן קשובים, זה לא אומר שלא יהיו בעיות ואם יהיו בעיות נתקן אותן, אבל כולן פרשנות לא נכונה של השטח של מה מנחה המטה הכללי.
<מוטי אלמוז: בעניין פקודת השירות המשותף למעשה מעבר לתיקון הזה שאמרתי שתיקנו יש עוד שני סעיפים, 2-3 סעיפים שתיקנו והם אומרים את הדברים הבאים.
<מוטי אלמוז: שונה שם הסעיף הכללי, אפשר תיכף להקריא אותו, אני אקריא אותו.
<מוטי אלמוז: הסעיף המעודכן אומר את הדבר הבא, סעיף 3 בפקודה המעודכן: "מדיניות השירות המשותף נועדה למלא את ייעודו המבצעי של צה"ל ולשמור על לכידות המסגרת הצבאית.
<מוטי אלמוז: מדיניות השירות המשותף מושתתת על היותו של צה"ל צבאה של מדינה יהודית ודמוקרטית.
<מוטי אלמוז: ועל תפיסת צבא העם לפיה משרתים בצה"ל חיילים בני כל המינים, הדתות, העדות ותרומתם של כולם, גברים כנשים, חיונית להצלחתו של הצבא במילוי משימותיו.
<מוטי אלמוז: המדיניות קמה מתוך תפיסה ממלכתית, שוויונית וסובלנית המעוגנת בערכי כבוד האדם וברוח צה"ל".
<מוטי אלמוז: זה הסעיף המעודכן.