GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לחן אריאלי.
<קריאה: רות גופן.
עאידה תומא סלימאן: ד"ר רות גופן, יו"ר החברה לרפואת להט"ב.
<רות גופן: שלום, אז אני שמחה שהצגת אותי ביו"ר משותף, אנחנו גבר ואישה ביחד יו"רים של החברה החדשה לקידום הבריאות בקהילת הלהט"ב של ההסתדרות הרפואית.
<רות גופן: לא היה לי פשוט לשמוע את כל הדיון פה ואת קידוש הביולוגיה וזה שאין שום פתרונות להורות שהיא לא ביולוגית, אלא אם כן מדובר בהורים הטרוסקסואליים שמאמצים.
<רות גופן: כל הזמן לחזור לענייני פונדקאות, כשפונדקאות עצמה היא הרבה הרבה יותר מסובכת מאשר רישום של אמא, לא ביולוגית, כי בפונדקאות יש עוד אישה שנשאה את התינוק והענין הזה כשלעצמו דורש פתרונות משפטיים וזה עניין מאד מורכב.
<רות גופן: אז להביא כל הזמן את חוק הפונדקאות?
<רות גופן: זה לדעתי לא לגמרי מדויק, כיוון ששם מדובר בתסבוכת משפטית שהיא אחרת וכאן מדובר בהליך שיכול להיות מאד פשוט.
<רות גופן: כמו שבבית החולים איכילוב, במחלקת יולדות, יכולה לבוא אישה ולאסוף מישהו ברחוב ויצמן, להעלות אותו למחלקת היולדות שייתן את תעודת הזהות שלו והוא ירשם כאבא, אותו דבר אני רציתי עם זוגתי, דאז, כאשר ילדנו ששתינו נתנו את תעודת הזהות- - -
מרב מיכאלי: ולא אספת אותה ברחוב, לפחות לא באותו זמן.
<רות גופן: לא, היא היתה בת הזוג שלי והיה בינינו הסכם, בלי עין הרע, שגם עלה המון כסף ואי אפשר היה לרשום, אז להביא את חוק הפונדקאות זה בעייתי, כי חוק הפונדקאות יש בו סיבוכים משל עצמו.
<רות גופן: דבר נוסף, כשיש זוג גברים שאחד מהם הוא הטרוסקסואל ושניהם הורים ביולוגיים של תינוק ומשום מה המדינה סרבה לרשום אותם על סמך ביולוגיה, כי שניהם הורים של התינוק אז זה קצת תמוה שככה, כשנוח מקדשים את הביולוגיה וכשפחות נוח מקדשים את המגדר - - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה על הבורות, שלי, בקטע הזה בלבלת אותי.
עאידה תומא סלימאן: איך שני האבות- - -
<רות גופן: יושב פה בחור, דניאל, בן זוגו הוא גבר טרנס שנשא תינוק, שניהם הורים ביולוגיים.
עאידה תומא סלימאן: טרנסג'נדר, אוקיי.
עאידה תומא סלימאן: שני אבות.
<רות גופן: שניהם הורים ביולוגיים.
<רות גופן: פשוט כדי להשלים את הטיעון הקודם, שהיה דיון קשה, אני מסכימה אתכם אבל שזה שהחוק הישראלי או כוונת המחוקק עד היום, שנת 2017, היא קידוש ההורות הביולוגית בלבד ואין פתרונות- - -
מרב מיכאלי: לא, ההטרוסקסואלית.
מרב מיכאלי: הורות ביולוגית הטרוסקסואלית.
<רות גופן: נכון, זה מצב בעייתי ואשמח באמת אם המחוקק ידרש לזה ויפתור את הבעיה הזאת, זה אחד.
<רות גופן: שתיים, אני רוצה להוסיף פה עוד נדבך, אנחנו עומדים בפני חוק בנקי הזרע ויש כבר הצעת חוק ממשלתית למשל, היא הצעת חוק ששוב מקדשת את ההורות ההטרוסקסואלית בלבד.
<רות גופן: הנה, בלי ביולוגיה, אנחנו חוזרים בחוק הזה שוב לזה שהיחיד שיוכל להיות מוכר או אפילו, חלילה, היחידים שיוכלו להשתמש בשרותי בנק הזרע הם יהיו גבר ואישה נשואים, שאינם פסולי חיתון.
<רות גופן: יש גם גם כל מיני מושגים שאני כרופאה, אני בורה בעניינים משפטיים, אז אני לא עד הסוף מצליחה להבין את כל ההתפלפלויות, אבל שוב, העוול הזה הוא עוול מתגלגל.
<רות גופן: אתן צריכות לעשות רק את מה שהמחוקק התכוון ואני מעריכה אתכן על הכנות, שבעצם המחוקק התכוון לביולוגיה ואולי גם המחוקק התכוון לתאים משפחתיים הטרוסקסואליים, אבל זאת המציאות שאנחנו ניצבים בפניה ואני רק רוצה להתריע באמת בעניין חוק בנקי הזרע.
<רות גופן: הצעת החוק שעומדת היום על הפרק זה משהו שצריך לדבר עליו, עברתי על החוק הזה, זה חוק שחייבים שהמשפטנים של הקהילה ורופאים מהקהילה והארגונים של הקהילה – חן אריאלי והאגודה למען קהילת הלהט"ב – חייבים להיות מעורבים.
<רות גופן: נכון להיום, אני מעריכה שלפחות 20 עד 30 אחוז מהנשים בבנקי הזרע, הן נשים לסביות וזוגות לסביות וחייבים שהאנשים מהקהילה יתנו תרומה ויהיו מעורבים כזה, כדי שלא עוד פעם, בעוד 20 שנה נצטרך להיפגש פה כדי להגיש שחוק בנק הזרע לפני 20 שנה התכוון בכלל שרק הטרוסקסואליים- - -
עאידה תומא סלימאן: תודה, אני רק רוצה להגיד דבר אחד, לשבת ולחכות שיזמו את הקשר כדי לערב אתכם, לצערי אני לא כל כך אופטימית בעניין.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאתם גם צריכים לפעול.
מרב מיכאלי: ברור ברור.
<רות גופן: אם מישהו על דיונים סודיים, בכל מיני חדרים סודיים בכנסת על חוק בנק הזרע, בבקשה לערב את חן אריאלי ואותנו, החברה לקידום הבריאות לרפואת להט"ב.
עאידה תומא סלימאן: תראו, מתחילת הדיון הזה אנחנו רק התעסקנו בהבט המשפטי, ואני אמרתי לפני זה שבדיון הקודם היו כל הסוגיות והקשיים שבתהליך הבירורים לצורך מתן צו הורות פסיקתי.
עאידה תומא סלימאן: היו תלונות על התהליך ועל היחס של העובדים הסוציאליים ושל משרד הרווחה בעצם.
עאידה תומא סלימאן: בזמנו פנינו למשרד וקיבלנו תשובה מהשר והובטח לנו לקיים פגישה עם נציגות הקהילה כדי לדון בקשיים ועל היחס שנטען בזמנו שהוא יחס משפיל באיזה שהוא שלב.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו העברנו למשרד את כל השמות שהשתתפו בדיון, עם פרטי הקשר שלהן, כדי שהתקיים הדיון הזה ואני הבנתי שלא התקיים הדיון.
עאידה תומא סלימאן: המשרד לא הזמין, כך נאמר לי, והשמות שהעברנו לא הוזמנו.
עאידה תומא סלימאן: אז מי נמצא אתנו ממשרד הרווחה?
עאידה תומא סלימאן: גב' אורנה הירשפלד, מנהלת השרות למען הילד במשרד העבודה, הרווחה והשרותים החברתיים, גברתי מה יש לך להגיב על הדברים?
<אורנה הירשפלד: אני תמהה, כי אנחנו לקחנו את הרשימה שהועברה על ידי הכנסת, שלחנו הזמנות ולצערנו לא נענינו.
עאידה תומא סלימאן: מאף אחד מהרשימה?
<אורנה הירשפלד: קיבלנו 5 תגובות.
<אורנה הירשפלד: תגובה אחת שאמרה – אולי, ארבע תגובות שאמרו שלא יבואו ולא קיבלנו תגובות.
עאידה תומא סלימאן: מה אמרו הארבע?
<אורנה הירשפלד: שלא יכולים לבוא.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, השאלה שלי- - -
<אורנה הירשפלד: אני רוצה רגע להשלים בכל זאת משפט ולהגיד, אני רואה את עצמי כנותנת שרות לציבור ברמה העקרונית ורואה את עצמי כמי שמחוייבת לשבת עם כל אדם שצריך לקבל שרות, כדי לברר את טענותיו ואני אשמח לעשות זאת, רק לא היתה הענות.
<אורנה הירשפלד: אז או שהייתה בעיה עם המייל, לא יודעת, הדבר עלה שוב בדיון שהיה עם הקהילה ב-9.1, בשערי משפט.
<אורנה הירשפלד: שוב היתה פניה לכמה אנשים מהקהילה ולא היתה הענות, כך שאם רוצים להחליף מיילים אחר כך- - -
עאידה תומא סלימאן: גברתי, אני שואלת, אם המשרד שולח פעם ועוד פעם, למרות שבשנה אחת אפשר היה להרים טלפונים לאורך השנה לחמשת הכתובות האלה ולברר מה קורה ולמה לא מגיעים.
עאידה תומא סלימאן: אבל אם שולחים הזמנה ועונים ארבעה אנשים או נשים שהן לא יכולות באותו מועד – אפילו דיוני ועדה לפעמים אני משנה אם חשוב לי שאנשים יגיעו ולשמוע את דעתם בנושא.
עאידה תומא סלימאן: השאלה היא, שנה שלמה, בכל זאת, קיימתם איזה שהוא דיון?
עאידה תומא סלימאן: עשיתם שינוי במדיניות?
עאידה תומא סלימאן: כי אני גם שלחתי את הטענות שהיו.
<אורנה הירשפלד: כדי לשנות מדיניות אני צריכה להבין ולשבת עם אנשים.
<אורנה הירשפלד: יש פער- - -
עאידה תומא סלימאן: גברתי- - -
<אורנה הירשפלד: רגע, אני יכולה בכל זאת לענות?
<אורנה הירשפלד: תודה רבה.
<אורנה הירשפלד: בוודאי שלשלוח הזמנה אחת זה לא עונה לעניין, נשלחו יותר.
<אורנה הירשפלד: אני רואה את פניך התמהות מיכל, אני חושבת שאנחנו לא מכירות מהיום ואני אדם שרוצה לשמוע ורוצה לדבר.
<אורנה הירשפלד: אז אם היה פה איזה שהוא עניין שבגללו את תמהה שלא קיבלת מייל למרות שנשלח, אז האפשרות של הפניה יכולה להיות גם של הקהילה ולא רק שלנו.
<אורנה הירשפלד: אנחנו פנינו כמה פעמים, אני אשמח כרגע, דרך הוועדה, לתת שוב את המייל שלי.
<אורנה הירשפלד: מי שרוצה להיות מוזמנת לפגישה, נקבע תהליך ונעשה את הפגישה.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אני שמעתי, הקשבתי, נתתי לך לסיים, אבל אני אומרת לך שמאד מוזר לי- - -
<קריאה: מה המייל?
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה איך יכול להיות ששנה שלמה, אם באמת רציתם להזיז דברים יכולתם להרים טלפון אפילו אלי, לוועדה, ששלחה לכם מה הסוגיות, אני שלחתי מה הן הסוגיות שבהן מדובר ואפשר היה גם להרים אלינו טלפון כדי לדרוש ולהגיד אנחנו לא מצליחים לקיים את הישיבה.
עאידה תומא סלימאן: לא קיימתן, הן לא הגיעו לישיבה, האם התקדם משהו בתהליך?
עאידה תומא סלימאן: אני מתקשה להאמין שאתם לא יודעים מה הן הסוגיות בכלל, כאילו הייתן חייבות לשבת בישיבה עם הנציגות כדי להבין את הסוגיות?
עאידה תומא סלימאן: וזה לא התאפשר שנה שלמה?
עאידה תומא סלימאן: אותי זה לא משכנע.
עאידה תומא סלימאן: אני מצטערת מאד, אני חושבת שאפשר היה להזיז את זה, אפשר היה לקבוע את הישיבה, אפשר היה להסדיר שיגיעו לישיבה הזו, לקרוא את החומר שאנחנו שלחנו מהועדה, אם יש משהו לא ברור אפשר היה להעזר בנו – אם היה רצון להזיז את העניין.
עאידה תומא סלימאן: אני מאד מצטערת, זה לא מתקבל על הדעת.
עאידה תומא סלימאן: בכלל לא.
עאידה תומא סלימאן: התשובה הזו לא מקובלת עליי.
<אורנה הירשפלד: אני מצטערת גברתי.
<אורנה הירשפלד: כל שאני יכולה להגיד עכשיו- - -
עאידה תומא סלימאן: זה לא עניין של דעה פרטית שלי, אלא עניין של סדר טוב, איך הדברים אמורים להתנהל.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אני מקבלת תשובה מהמשרד שאומרת – אנחנו הולכים לקיים פגישה ואנחנו הולכים לדון בזה ואנחנו הולכים לעשות עם זה משהו וזה לא קורה לאורך השנה – יש משהו לא בסדר, לא עם הבנה שלי, אלא בהתנהלות.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להתקדם, אני רוצה לבדוק ואני לא רוצה להגיע כל שנה לישיבה הזו ולשמוע עדויות ולחזור על אותן טענות, אני רוצה לראות שהדברים מתנהלים במשרדים והמשרדים מתקדמים הלאה.
עאידה תומא סלימאן: נקודה שניה, בהתיחס להיבט המשפטי מהשר חיים כץ, בחודש מאי: "נקבעה ישיבה במשרד המשפטים לבחינת הטענות שעלו ביחס לקריטריונים שנקבעו על ידי היועץ המשפטי לממשלה, בהשתתפות משרדי הממשלה הרלוונטיים המעורבים בהליכים אלו ובכלל זה משרד המשפטים יעוץ וחקיקה, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, רשות האוכלוסין והגירה ופרקליטות המדינה.
עאידה תומא סלימאן: כן תידון האפשרות להכין טופס בקשה שיוכל להקל על מגישי הבקשות" – האם השתנה משהו בטופס הבקשה?
<תמר אזרזר: קודם כל היו ישיבות, תמיד יש ישיבות על רקע כל המקרים שעולים והנושא של הטופס הוא בעייתי, משום שאין חוק ואין תקנות בהקשר הזה.
<תמר אזרזר: אין שום מקור חוקי לטופס כזה ולכן זו התשובה שהתקבלה בסופו של דבר.
<תמר אזרזר: אין פה חקיקה ראשית וכדי להכין טופס שהוא יהיה לכל המצבים - - - ואני גם חייבת להגיד ש- - -
שרן השכל: אנחנו צריכים לשנות את החקיקה את מתכוונת?
<תמר אזרזר: אני אומרת שצריך חקיקה כדי שיהיה משהו שמוכר כצו הורות פסיקתי, צו הורות, אין כזה דבר, הוא לא קיים.
<תמר אזרזר: הוא לא נמצא בחוק אז- - -
<קריאה: בית המשפט העליון קבע משהו אחרי לגמרי.
<תמר אזרזר: בית המשפט העליון קבע מה שהוא קבע, אבל לא מכינים טפסים על בסיס החלטות של בית משפט.
עאידה תומא סלימאן: שניה, אבל יש טופס.
<תמר אזרזר: אין טופס.
שרן השכל: אין טופס להורים שהם בני מין שונה?
<תמר אזרזר: יש בקשה, יש טופס לצו אימוץ, יש בקשה להורות לפי חוק הפונדקאות, אין טופס- - -
שרן השכל: טופס אימוץ, כאשר בן זוג של אישה מגיע ורוצה בעצם לאמץ את ילדיה- - -
<תמר אזרזר: אפשר להשתמש בזה, אף אחד לא מונע ממך.
<תמר אזרזר: באימוץ יש חוק, אם מישהו רוצה להשתמש בטופס הזה.
<תמר אזרזר: אני גם חייבת לומר ואמרתי את זה שנה שעברה, הבקשות מוגשות קופי/פייסט, יש בקשות שמסתובבות בין כל הקהילה וכל עורכי הדין שמייצגים.
<תמר אזרזר: יש טופס שהוכן על ידי אנשים פרטיים- - -
<קריאה: אבל צריך להוציא אלפי שקלים בשביל עורכי דין.
שרן השכל: למה שאתם לא תקחו את הטופס הזה של עורכי הדין ותשימו אצלכם באתר, כדי שהם יוכלו להוריד את זה?
<תמר אזרזר: שוב, אני אומרת שזה לא משהו שמוסדר בחקיקה.
שרן השכל: בגלל שאין חוק?
<תמר אזרזר: אין חוק.
שרן השכל: צריך חוק כדי שיהיה טופס?
עאידה תומא סלימאן: חוק הטופס.
<תמר אזרזר: אני לא מבינה מה הבדיחה.
עאידה תומא סלימאן: זה מצחיק, אם דנים בבקשות ואם יש צוי הורות ואם בסופו של דבר האנשים הופכים להורים – אם זה מיום החלטת בית המשפט או לפי דרישתם שעדין לא התממשה רטרואקטיבית מיום הלידה, אני לא מבינה למה קשה, אם כל התהליך אכן קורה, שיהיה טופס.
עאידה תומא סלימאן: הצחוק שצריך לחוקק חוק ספציפי כדי שיהיה לנו טופס.
<קריאה: לא צריך לחוקק את החוק בשביל הטופס- - -
עאידה תומא סלימאן: ברור, ברור לי.
עאידה תומא סלימאן: אבל המעניין הוא שכל התהליך יכול לקרות, אבל לא הצד של לפתח את הטופס, זה מה שמוזר.
<שרון סיראי: גברתי, יש לי פתרון שיכול לזרז את הכל ולפתור את הבעיה בלי שום צורך בחקיקה.
<שרון סיראי: אם יורשה לי משפט אחד ולנצל את זה שנמצאים פה הנציגים של משרד המשפטים.
<שרון סיראי: יש דרך שתוך כדי הדיון פה עלתה לי.
<שרון סיראי: נניח שאני גבר שלצערו הרב הזרע שלו לא מסוגל להפרות את אשתו ואנחנו הולכים לבנק הזרע, כמו שאני וזוגתי הלכנו, לוקחים זרע ואין שום חוק – למרות שכולם יודעים שאני לא אבא של הילד, כי הזרע שלי לא מפרה, אבל אין שום חוק במדינה ישראל שמאפשר לי להירשם כאבא.
<שרון סיראי: אני לא הורה ביולוגי שלו, אין שום חוק ומה קורה?
<שרון סיראי: אני ניגש בבית החולים ויש טופס שכתוב בו שאני לא ההורה הביולוגי ולמרות הנאמר פה, אני נרשם כאבא של הילד.
<שרון סיראי: איך זה קורה גברתי?
<שרון סיראי: אני אסביר לך.
<שרון סיראי: יש חוזר מנכ"ל של משרד הבריאות, שהוא לא דבר חקיקה ואומר, שכאשר גבר נזקק לשרותי בנק הזרע עם זוגתו – הוא ירשם כאבא.
<שרון סיראי: אז אותו דבר, אפשר לתקן את חוזר המנכ"ל הזה, משרד הבריאות יוציא חוזר מנכ"ל מעודכן, כמו שעושים את זה לטובת הגברים ויעשו את זה גם לטובת הנשים.
עאידה תומא סלימאן: אני מסכימה איתך שזה אפשרי ושזה יכול להיות פתרון, אבל בואו נודה בזה ונצביע על הפיל שנמצא בחדר ואף אחד לא רוצה לדבר עליו.
עאידה תומא סלימאן: הרי הבעיה האמתית היא שלא רוצים להכיר שיש דרכי חיים אחרות ויש בחירות אחרות.
עאידה תומא סלימאן: הגישה היא להשליט רק תפיסת עולם אחת וכל עוד שהתפיסה הזו נמצאת במקום שאפשר לקבל החלטות – זה מה שיקרה.
עאידה תומא סלימאן: אז בואו נודה, נכון, פתרונות טכניים אפשר למצוא תמיד.
עאידה תומא סלימאן: העיקר פה הוא שלא רוצים להודות ולתת לגיטימציה לצורות חיים אחרות וזה המאבק האמתי ועל זה צריך לדבר ולא לברוח רק לשאלות טכניות.
עאידה תומא סלימאן: גם להעלות את הסוגיות האלה וסליחה שאני אומרת את זה.
<שרון סיראי: תודה רבה שאמרת את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לאבי מרציאנו, חבר אגודת הסטודנטים באוניברסיטה הפתוחה, אחראי על מעורבות להט"בית באגודה – שתי שאלות, נכון?
<אבי מרציאנו: תודה רבה.
<אבי מרציאנו: קודם כל אני שמח מאד להיות פה ותודה לכם שהגעתם לכאן.
<אבי מרציאנו: דבר ראשון, אני לא הבנתי – אם מסמך משפטי אושר, אני יודע כבן אדם שעובד באוניברסיטה הפתוחה שברגע שמוציאים מסמך משפטי הוא מוכן לעלות גם לרשת כדי להוריד אותו אונליין, חינם.
<אבי מרציאנו: אז אם זה מסמך משפטי, להבנתי, למה הוא לא עולה לרשת?
<אבי מרציאנו: לא הבנתי את הסיבה המשפטית למה הוא לא עולה לרשת.
<אבי מרציאנו: דבר היה דבר ראשון, דבר שני – אני ראיתי פה שהיו הרבה ח"כים גם מהאופוזיציה וחבל לי שהם לא נמצאים כאן
<אבי מרציאנו: כדי לשמוע את השאלה שלי – אם מלכתחילה אומרים שהממשלה היא כל כך חשוכה וכד', מה הסיבות לאי הצטרפותם לקואליציה כדי לקדם גם, בין היתר, זכויות להט"ב?
עאידה תומא סלימאן: השאלה הראשונה אני חושבת שיש בסמכותן לענות לך, השאלה השנייה – כח"כית מהאופוזיציה הייתי שמחה לענות לך, אבל ביושבת ראש הוועדה אני רוצה להתמקד בדיון, בסדר?
<מצדה מצלאוי: לגבי השאלה של הטופס, הקריטריונים של צו הורות פסיקתי שהיועץ המשפטי לממשלה קבע הם מפורסמים באתרים, הם פתוחים לעיני כל ועל סמך הקריטריונים האלה הציבור וכל מי שרשאי ורוצה יכול להגיש בקשה לבית המשפט.
<מצדה מצלאוי: אנחנו חושבים שבשלב הזה זה באמת ממצה.
<מצדה מצלאוי: שוב, צריך לזכור שכל הנושא של צו הורות פסיקתי לא נמצא היום בחקיקה ראשית ולא בתקנות ולכן יש קושי ברמה המשפטית לפתח טופס אחיד מטעם הממשלה, כדי לפרסמו ברבים, אבל הקריטריונים שנקבעו על ידי היועץ המשפטי לממשלה כן מפורסמים באתרים ועל סמך הקריטריונים האלה אפשר להגיש בקשות שמתקבלות בבתי המשפט.
<אבי מרציאנו: אני דיברתי על העניין שחברת הכנסת שרן התחילה לדבר עליו, הטופס אמרתם שיכול להיות בשימוש גם על ידי זוגות חד מיניים, אז השאלה שלי למה הוא לא מפורסם?
<תמר אזרזר: הטפסים שכן קיימים הם טפסים שמפורסמים בחוקים ובתקנות, אם זה חוק האימות וחוק הפונדקאות אז יש את הטופס כנספח לתקנות.
<תמר אזרזר: הוא קיים.
<תמר אזרזר: אבל פה כמו שאמרתי, אין חוק.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, חברת הכנסת שרן.
שרן השכל: אני חושבת שזו אחת הבעיות שיש לנו הרבה חקיקות שאנחנו עושים, הרבה דברים שקורים במשרדים, אבל הבעיה היא שהרבה אנשים לא יודעים מזה.
שרן השכל: אנחנו רואים את זה בעיקר בביטוח לאומי, כשמטפלים בבעיות רבות שמגיעים לכל מיני אזרחים מסוימים, תקציבים מסוימים מביטוח לאומי, אבל אין להם מושג בכלל שזה מגיע להם או אין להם מושג איך לקבל את זה, כי בסופו של דבר המשרדים הממשלתיים לא מנגישים להם את המידע או איך בעצם הם יכולים להגיע לזה או מה הזכויות שלהם.
שרן השכל: אני חושבת שזה עוד איזה שהוא אבסורד, אני חושבת שאם יש מצב שבו עשרה אחוז מהאוכלוסייה לא יודעים איך לבצע דבר מסוים, מן הראוי שהמשרד יפרסם נהלים ואיך לעשות את זה, ינגיש את זה.
שרן השכל: אם זה בבתי יולדות, אם באתרי אינטרנט, אני לא חושבת שצריך חוק בשביל זה, ההיפך, צריך טיפה להגדיל ראש.
שרן השכל: לא רק במשרד הרווחה, זה גם בביטוח לאומי ובמשרד הבריאות ובעוד הרבה מאד משרדים, פשוט צריך לבוא בגישה יותר שירותית ולהנגיש את הדברים האלו לציבור.
שרן השכל: אני רוצה קודם כל להגיד תודה רבה לטלינה אוחנה, שבאמת הגיעה היום ומתלווה אלינו לכל הועדות, אני מאד מעריכה את זה.
שרן השכל: אני אולי אדבר בישיבה הגדולה קצת יותר לעומק, אבל אולי בנושא של הורות נשית.
שרן השכל: אני חושבת שהנושא של אימוץ ומה שנשים צריכות או גברים אחר כך בשביל אימוץ צריכים לעבור, אם זה דרך משרד הרווחה שצריך לבחון באמת שהן הורות כשירות ואין להן בעיות, אני חושבת שזה דבר חמור בפני עצמו שאנחנו צריכים לראות איך אנחנו בעצם פותרים את זה.
שרן השכל: כי אם אנחנו לא עושים את זה לבני זוג ממין שונה, אין שום סיבה שנעשה את זה לבני זוג שהם מאותו המין, אלא אם כן זה משהו שמשרד הרווחה חושב שלפני אימוץ או דבר כזה צריך לעשות בדיקה של משרד הרווחה.
שרן השכל: אם כן, אז תעשו את זה לכולם, גם אם זה- - -
שרן השכל: המצב היום הוא שכאשר אישה רוצה לאמץ את הילד של בת זוגה, משרד הרווחה מגיע ובודק האם היא כשירה או צריך לעבור בדיקה.
שרן השכל: אפשר לבדוק האם היא מתאימה להיות הורה, הדבר הזה הוא מצב אבסורד כי אם אתם לא מבצעים את הבדיקה הזו כאשר יש זוג הורים של גבר ואישה- - -
<תמר אזרזר: מבצעים את הבדיקה הזה כאשר יש גבר ואישה והבן זוג שאין לו זיקה גנטית- - -
שרן השכל: למיטב הבנתי, משיחות ואני בטוחה שעוד יגיבו פה גורמים שונים, אבל זה לא המצב היום.
<תמר אזרזר: בוודאי שכן.
<קריאה: באימוץ אבל לא בצו הורות.
שרן השכל: אז בצו הורות.
שרן השכל: זו הכוונה.
שרן השכל: סליחה שאני לא מכירה את הטרמינולוגיה, אבל- - -
<תמר אזרזר: זה בדיוק העניין, באימוץ זה קיים.
שרן השכל: בסדר ובצו הורות?
<תמר אזרזר: זה קיים וזה נבדק לפי הקריטריונים שקבענו.
שרן השכל: אז זה לא הוגן שלבני זוג שהם ממין שונה לא מבצעים את הבדיקה הזו ולבני זוג שהם מאותו מין אז כן מבצעים את הבדיקה הזו במשרדי הרווחה.
<תמר אזרזר: בבני זוג הטרוסקסואליים, כשמצטרף גבר למשפחה והוא לא ההורה הגנטי של הילד, ההורה הביולוגי של הילד, אז הוא חייב לעבור תהליך של אימוץ, זה המצב הקיים היום בשטח.
שרן השכל: שניה, ובני זוג שהם כן הביולוגיים?
עאידה תומא סלימאן: סליחה, קודם כל כשמתפרצים בצורה כזו זה לא נרשם בפרוטוקול ואנחנו לא שומעים אתכם וגם השמות לא נרשמים.
עאידה תומא סלימאן: אני מאד מבקשת, כבר אמרתי את זה כמה פעמים תוך כדי, אם אתם רוצים להשמע תעשו את זה באופן מסודר.
שרן השכל: אני רוצה אולי לתת למישהו שמבין קצת יותר לעומק את הסוגיה, כי מסתבר שאני לא מצליחה להעביר את זה בצורה הנכונה.
עאידה תומא סלימאן: מי את רוצה?
שרן השכל: מישהו שיודע על הסוגיה ואחרי זה יש לי עוד כמה דברים שאני רוצה.
עאידה תומא סלימאן: אז תמשיכי את הדברים שלך עד הסוף.
שרן השכל: לא לא, תראי, עאידה, אני אמנם לא מבינה בטרמינולוגיה המשפטית, ככה שאולי מישהו אחר יוכל להעביר את זה.
שרן השכל: לדעתי זה נשמע טיפה מתחמק בגלל שאני שמעתי את זה מכמה סיפורים, מכמה זוגות שונים, ככה שאם אני אל נוגעת בטרמינולוגיה המדוייקת אז אוקיי.
שרן השכל: לדעתי זה נשמע כמו התחמקות, אז אם יש מישהו שמסוגל להבהיר את זה ואחר כך אני אמשיך לנושא הבא.
עאידה תומא סלימאן: להבהיר מה?
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים על צו ועל התהליך.
שרן השכל: על התהליך כשיש זוג הורים שהם ממין שונה והגבר לא רוצה לאמץ, הוא רוצה בעצם, כן, אני מניחה שלאמץ את הילד, אז למיטב ידיעתי הם לא צריכים לעבור בדיקה במשרד הרווחה.
<קריאה: הוא צריך.
עאידה תומא סלימאן: הוא צריך שרן.
שרן השכל: את בטוחה?
<תמר אזרזר: מאה אחוז, כולם פה יגידו את זה.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שהתהליך פה הוא יותר קצר, יכול להיות שהתהליך הוא פחות מסורבל וזה מה שנטען בישיבה הקודמת.
עאידה תומא סלימאן: התהליך לזוגות חד מיניים הוא הרבה פעמים יותר מחמיר ותהליך שהוא יותר- - -
<קריאה: אם יורשה לי להגיב, זה פשוט לא נכון.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, היתה לכם שנה לקיים את הדיון ולהגיד לנו שזה לא נכון.
<דפנה גרינר: תודה רבה.
<דפנה גרינר: שמי דפנה גרינר, אני פסיכותרפיסטית ומנהלת את היחידה ליעוץ וטיפול במרכז הגאה.
<דפנה גרינר: אני אמנם באה מתחום הפסיכולוגיה, אבל אני מאד מקורבת לכל הנושא המשפטי ואני רוצה להמשיך את מה שאמרה פה חברתי, ד"ר רות גופן, על האופן שבו נעשה שימוש לא מדוייק בגנטיקה.
<דפנה גרינר: כלומר, כאשר נוח – מקשרים את זה לגנטיקה, כשלא נוח זה מקושר לדברים אחרים.
<דפנה גרינר: אז קודם כל בהקשר הלא גנטי, כשאין גנטיקה, כמו שציינו לפני – כשזוג הטרוסקסואלי נאלץ להשתמש בתרומת זרע כי מסיבה כלשהי הגבר עקר, על פי חוזר מנכ"ל של משרד הבריאות לא צריך לעבור תהליך משפטי, הם שניהם חותמים יחד על הצהרה שבה בן הזוג חותם שלמרות שמדובר בתרומת זרע- - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, אבל זה נאמר.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יכולה עכשיו להרשות לחזור על דברים כאשר אנחנו רוצים לסכם את הדיון.
<דפנה גרינר: אוקיי, אז אני אגיד רק במשפט אחד שהוא חותם שהוא מצהיר שהוא יהיה האבא והילד יחשב בנו לכל דבר ועניין, לרבות עניין מזונות ירושה.
<דפנה גרינר: הדבר השני, יש מקרים, כמו המקרה שדניאל פה נמצא איתי ויספר, של שני הורים, ששניהם הורים גנטיים, דניאל הוא גבר שנולד גבר- - -
<דניאל בוקובזה: אני אקח לך את זה במהירות.
<דניאל בוקובזה: אני אעשה את זה ממש ממוקד, המקרה שלי אמנם פרטני, אבל אני לא רוצה שזה יהיה פרטני כי זה כן מראה על אפליה, ספציפית (1:24:55- 1:25) - - - שנינו הבאנו ילדים בדרך ה'טבעית', בכוונה אני מציין את זה ככה, ועדיין מסרבים, אנחנו בתהליך אמנם, אבל סרבו לתת לי לרשום את הילד שלי ולהצהיר על אבהות.
<דניאל בוקובזה: אז או שיש מקרים שבהם אומרים – אוקיי, יש נהלים מסוימים שעובדים לפיהם יש מקרים שבהם לא, האפליה בפועל היא כלפי (1:25:21- 1:25:25) מגיעים וחותמים.
<קריאה: יש גם נשים כאלה.
עאידה תומא סלימאן: שניה- - -
<דניאל בוקובזה: כמובן שיש גם נשים כאלה, מתנצל לחלוטין, סליחה.
עאידה תומא סלימאן: תשובת משרד הפנים?
<רינה נשר: אני לא חושבת שאני יכולה וצריכה להתייחס פה למקרה פרטני, אני חושבת שהוא יודע- - -
עאידה תומא סלימאן: שניה שניה, אתם לא מקלים על הדיון.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא מבקשים שעכשיו תבטיחי לו שאפשר לרשום אותו או לא, אנחנו מדברים על המצב הכללי, קורים דברים כאלה בעולם?
עאידה תומא סלימאן: מה התשובה של משרד הפנים על מקרים כאלה.
<רינה נשר: המקרה הזה- - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא מתייחסת למקרה הזה, נגיד שהוא לא נמצא עכשיו בחדר.
<רינה נשר: קשה לי להתייחס כיוון שאני אומרת, במקרה כזה ככל שיש אבא ביולוגי הוא יכול להירשם כאבא ביולוגי וככל שיש אישה שיולדת אז הוא נרשם כאם היולדת, אבל באמת, אני לא חושבת שזה המקום.
<קריאה: ושתי נשים?
<רינה נשר: אז אני יכולה להתייחס מבחינה משפטית לסיטואציה של שתי נשים- - -
<שרון סיראי: אבל יש פה שני הורים ביולוגיים.
עאידה תומא סלימאן: רגע, את חושבת שוויכוח עכשיו יפתור לנו את הבעיה?
עאידה תומא סלימאן: לצערי לא, אבל אני חושבת שזה- - -
<דניאל בוקובזה: לא פרטני, אני רוצה להגיד שזה לא הדיון על מקרה פרטני כי אנחנו לא מצפים לתשובות פרטניות.
<דניאל בוקובזה: כן קיימים כאלו מקרים, לפני שנתיים היו שני הורים ביולוגיים, נשים- - -
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול, אתה פנית להירשם ולא נרשמת.
<דניאל בוקובזה: אני אגיד את זה במשפט אחד, התגובה של משרד הפנים שנעשתה בחדר רישום בבית החולים, בהתייעצות עם רישום האוכלוסין וההריגה היה – 'אל תתנו לו לחתום על המסמך הזה', זה משפט מדוייק.
עאידה תומא סלימאן: 'אל תתנו לו', אוקיי.
<דניאל בוקובזה: בדיוק לפני 11 חודשים.
עאידה תומא סלימאן: 11 חודשים.
עאידה תומא סלימאן: בינתיים פתחת באיזו שהיא גישה למשרד וענו לך תשובות אחרות?
<דניאל בוקובזה: זה כבר באמת להיכנס למשהו מאד פרטני, אני לא רוצה להיכנס לזה, אבל כן זה הגיע לבית המשפט הלאה.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אני אומרת דבר כזה, אם אתה רוצה שאם אנחנו גם נעקוב אחרי המקרה הספציפי, אז נא להיות בקשר עם הוועדה ולשלוח לנו - - -
<דניאל בוקובזה: וודאי, אני אשמח, תודה רבה.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, חברת הכנסת שרן השכל רצית להעלות עוד משהו?
שרן השכל: כן, משהו אחד.
עאידה תומא סלימאן: אבל ממש קצר, כי אנחנו מסיימים.
שרן השכל: בסדר, אני אעלה את זה ממש בקצרה, אני חושבת שזה משהו שצריך באמת לדון בו.
שרן השכל: כמה זוגות של נשים לסביות שפנו אלי בנושא הזה, אני מניחה שלא נפתח את זה כי גם משרד הבריאות לא נמצא פה, אבל זה נושא של תרומות זרע ועל כך שהן מאד חוששות ממקרים שבהם יש תרומות רבות על ידי אותו אדם, בכל מיני מקומות שונים והחשש בעצם לאחים שלא יודעים עליהם וזה דבר שיתרבה, אולי לא בדור הזה, אבל בדור הבא והחששות שאנחנו אמורים לגשת לקראת זה.
שרן השכל: יש חוק במדינת ישראל שעל תורם, נדמה לי, אסור לתת יותר מ-5 תרומות- - -
<קריאה: 7.
שרן השכל: 7 תרומות, אבל בפועל זה נרשם רק במרפאה אחת.
שרן השכל: הוא יכול ללכת למרפאה אחרת ולתרום שם ואז לעוד מרפאה ולתרום שם 7 ואין גוף שמפקח, זה משהו שצריך לדון בו כמובן עם משרד הבריאות, שלצערי נמנעו מלהגיע וזה נוגע גם להורות וצריך להעלות אותו.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכל הנושא של תרומות לבנק הזרע והסדרה בחוק מחייב דיון נפרד שהוא לא בהכרח קשור לדיון הזה בלבד, אני חושבת שצריך להקצות לזה דיון ואז גם אפשר לחשוב על אפשרויות חקיקה נוספים שיש לעשות.
עאידה תומא סלימאן: אני נותנת עכשיו לכל מי שירצה לדבר רק 2 דקות, לא יותר ואני אעמוד על זה, אני אקטע אתכם אז תחשבו טוב מאד מה אתן מביאות בשתי הדקות האלה.
עאידה תומא סלימאן: יעל רשלין?
<יעל רשלין: כן.
<יעל רשלין: נראה לי שאני אצטרך קצת יותר משתי דקות- - -
עאידה תומא סלימאן: אל תתמקחי איתי, אני חייבת לפנות את האולם הזה לעוד דיון, חבל.
<יעל רשלין: אני מבינה, זה לא קשור לנושא שעלה כאן, זה קשור לנושא אחר לגמרי.
עאידה תומא סלימאן: אם זה לא קשור לדיון, אז לא.
<יעל רשלין: זה קשור לדיון, אבל מזוית אחרת לגמרי.
<יעל רשלין: אני חיכיתי פה במשך שענה וחצי כדי לנסות לדבר.
עאידה תומא סלימאן: אז בבקשה, חבל להתמקח, תתחילי לדבר.
<יעל רשלין: אני אספר את המקרה שאיפשהו אני שמחה להזדמנות שניתנה לנו פה להעלות גם מקרים של הורות טרנסג'נדרית בפני הוועדה עצמה, סוף סוף אם יותר לדבר.
<יעל רשלין: אני בת 37, גרושה, יש לי שלושה ילדים.
<יעל רשלין: התחתנתי בצורה רגילה לפני שהתחלתי את התהליך עצמו.
<יעל רשלין: יש לי שלושה ילדים שאני כרגע לא רואה אותם מסיבות כאלה ואחרות.
<יעל רשלין: אני נלחמת לראות את הילדים שלי כבר מעל שנתיים וחצי, כאשר אני עוברת מסכת תלאות מפרכת ברווחה, שבה אנשים שואלים אותי איזה כדורים אני לוקחת, מה תהליך שאני עוברת, מה ההשפעות שהתהליך שאני עוברת על הילדים שלי, האם הכדורים שאני לוקחת משפיעים על שיקול הדעת שלי, האם יכול להיות שהכדורים שאני לוקחת – כרגע, כדי לעבור את התהליך לשינוי מין – פוגעים בהורות שלי ובאחריות שלי כלפי הילדים.