GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: אני קוראת כאן ליושב ראש של הכנסת מכאן, שוב, להגדיל ולהרחיב את מנדט הוועדה.
נחמן שי: צרפי אותנו ל - - -
נחמן שי: אבל באמת, אם לא נכנסים יותר מהגרי עבודה ואחרים לישראל, אז כאן התופעה נעצרה, אבל אוכלוסיית הסיעוד גדלה, כל אחד יודע, ותגדל יותר, ולכן מוכרחים לשים יד על זה ולוודא, גם מי מגיע וגם איך באמת לומדים מה הן עושות בתוך הבתים ואם אין ניצול לרעה שלהן באותו תחום שדובר בו, כי אנחנו הולכים להיות צרכנים גדולים.
נחמן שי: בסך הכול אני חושב שזו מטרה חשובה ביותר, עילאית, למנוע את זה.
נחמן שי: הטרידו אותי דברי נציג המשטרה, שהוא אמר שאפילו בתוך הפרמטרים שאנחנו עושים כמה שאנחנו יכולים מסתבר שזה מתרחב והם מצאו איזה פינה, בדירות וכדומה, איכשהו כנראה קשה לעזוב, אז חוק ההפללה, זה בסוף יהיה, אבל שנגיע אליו, כי הוא לא חוק פשוט, עד כמה שאני מבין.
נחמן שי: ביטול הוויזות, מצד אחד זו תופעה מבורכת כלפי עצמה, יש אוכלוסיות גדולות שרוצות לנסוע הלוך וחזור לארץ המוצא שלהם ואנחנו רוצים להקל עליהם, אבל אם זה גם מביא איתו נשים שעוסקות בזנות, אז קשה כנראה לברור בתוך הקבוצה הזאת בדיוק את המטרה הזאת.
נחמן שי: בסך הכול אני חושב שהעובדה שישראל נמצאת במועדון של אלה שנלחמים, משתדלים ורוצים למנוע היא טובה וחשובה.
נחמן שי: ואגב, זה לא הנושא היחיד, גם נושאים אחרים מחלקת המדינה האמריקאית לקחה על עצמה להוביל במערכה עולמית והיא מצליחה, אחד מהם זה נושא האנטישמיות, למשל, שמחלקת המדינה עוקבת, כך שהם יבואו על התודה ותודה רבה לכולכם על המאמצים הגדולים שאתם משקיעים.
עליזה לביא: אז הזכרת באמת את רשות האוכלוסין וההגירה ואני כן רוצה עכשיו גם לשמוע מכם על הגידול, על הזיהוי וגם על ההכשרה שסיפרתם עליה בדיון הקודם ואני מבינה שהיא נעשתה.
עליזה לביא: אז, בבקשה, גב' מיכל יוספוב, המנהלת של רשות האוכלוסין וההגירה, בבקשה, גברתי.
<מיכל יוספוב: שלום לכולם, אני עדיין לא המנהלת, אני סך הכול ראש תחום ביקורת - - -
עליזה לביא: סליחה, טעות שלי.
עליזה לביא: בשבילנו את המנהלת.
<מיכל יוספוב: חזון לעתיד, מי יודע, אולי.
עליזה לביא: אנחנו פה מקדמים כל הזמן.
<מיכל יוספוב: אני אגע בכמה נקודות שהעלית והנקודה המרכזית, כמו שאמרת, זה ביטול אשרות הכניסה לישראל.
<מיכל יוספוב: כיום אנחנו מתמודדים במעברי הגבול.
<מיכל יוספוב: למעשה מה שקרה כתוצאה מביטול אשרות הכניסה הסינון הראשוני שאנחנו נפגשים זה בקר הגבול וכמו כל הפעמים הקודמות שאמרתי, בקר הגבול אמור לתת תוך 45 שניות החלטה לגבי התייר שעומד לידו, האם אותו תייר ייכנס לארץ או האם הוא יעבור תשאול מעמיק יותר.
<מיכל יוספוב: במהלך השנים האחרונות אנחנו רואים אכן גידול, בעשרות אחוזים, בתיירים שמגיעים לארץ ואנחנו נמצאים בדילמה, כי מצד אחד אנחנו רוצים תיירות בארץ, כי זו תיירות מבורכת, ומצד שני יושב הבקר ומחליט האם לסרב את הכניסה.
<מיכל יוספוב: אני קצת אתן לכם נתונים לגבי סירובי כניסה שעשינו בשנים האחרונות.
<מיכל יוספוב: אני אתחיל עם אוקראינה כי למעשה עם אוקראינה אנחנו מתמודדים היום, לא רק עם הבעיה של נשים שבאות כאן לעסוק בזנות מאוקראינה, אנחנו גם מתמודדים עם תיירות שמגיעה לכאן והם באים ומבקשים מקלט.
<מיכל יוספוב: ההסכם עם אוקראינה נחתם בתחילת 2011, אבל הגידול בין מבקשי המקלט להיכנס לארץ למעשה מ - - - אם ב-2015 היו לנו 700 מקרים של תיירים שהגיעו לארץ והגישו בקשות למקלט, ב-2016 זה קפץ ל-6,880 וב-2017, עד סוף חודש ספטמבר הגענו כבר ל-7,400 מקרים.
<מיכל יוספוב: אז אנחנו רואים, הגידול הוא באחוזים.
<מיכל יוספוב: סירובי כניסה, גם בסירובי כניסה התחלנו לזהות את המגמה הזאת כבר ב-2014.
<מיכל יוספוב: ב-2014, מתוך 116,000 תיירים שנכנסו לארץ אנחנו סירבנו ל-2,086, ב-2015 כבר הייתה עלייה גם במספר התיירים שנכנסו, זה היה 123,000, אנחנו סירבנו ל-3,000.
<מיכל יוספוב: ב-2016 יש גידול נוסף, 143,000 תיירים נכנסו מאוקראינה ואנחנו סירבנו - - -
עליזה לביא: מיכל, את יכולה לתת לנו, בבקשה, פילוח מגדרי, כמה נשים, כמה גברים?
<מיכל יוספוב: אין לנו פה פילוח מגדרי, אבל אין לי בעיה להעביר לך לוועדה.
עליזה לביא: כמה נשים, האם אנחנו רואים פה עלייה בגידול של הסירובים שלכם לנשים?
<מיכל יוספוב: יש לי פילוח מגדרי, אני אעביר לך.
<מיכל יוספוב: במהלך התשאול בשנת 2017 זיהינו 137 נשים שבאות לעסוק פה בזנות.
עליזה לביא: כשאת אומרת 'זיהינו', בשדה התעופה כבר?
<מיכל יוספוב: כן, היה חשד שהן באות לעבוד בזנות, תוך כדי התשאול זה עלה.
<מיכל יוספוב: הן לא מוכנות לשתף פעולה, הן מבקשות, כמו שאמר רובי, לצאת, לחזור חזרה, הן לא רוצות להישאר כאן.
עליזה לביא: כלומר מיד, גם בחדר של התשאול הן רוצות לעלות חזרה לטיסה?
<מיכל יוספוב: גם בחדר של התשאול הן רוצות לעלות לטיסה, הן לא רוצות לשתף פעולה.
<מיכל יוספוב: היו מקרים שניסו להגיע לכל מיני אנשי קשר פה תוך כדי התשאול שלהן.
<מיכל יוספוב: כמובן כל המידע הזה מועבר למשטרה, אנחנו מעבירים את המידע למשטרה, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד מאוד מאוד הדוק עם המשטרה בכל הנושא, גם בנושא של אכיפה פה בתוך הארץ וגם בנושא של מניעה של ביקורת גבולות.
<מיכל יוספוב: נתונים נוספים, אם אתם רואים, יש לי פה גם על גיאורגיה, רוסיה, מולדובה, אבל אוקראינה זאת המדינה ש - - - נושא נוסף, לגבי הכשרות.
<מיכל יוספוב: אנחנו מעבירים הכשרות, יוצא לנו כמעט בממוצע הכשרה לחודש.
<מיכל יוספוב: בשבוע שעבר הייתה לנו הכשרה לבקרי הגבול, מחר יש לנו הכשרה לבקרי גבול, יש לנו עוד שני מחזורים שאנחנו אמורים לעשות הכשרה לבקרי גבול.
<מיכל יוספוב: עשינו גם בחודש אפריל השנה הכשרה לעובדי מינהל האוכלוסין, אלה שעובדים בלשכות ועובדים בנושא האשרות.
<מיכל יוספוב: הנקודה שהם העלו לגבי הסיעודי.
<מיכל יוספוב: אנחנו עושים הכשרות לעובדים הסוציאליים של חברות כוח האדם גם, כדי שתהיה להם מודעות לנושא הזה.
<מיכל יוספוב: אנחנו עושים להם הכשרות, אמורה להיות הכשרה, אנחנו מקווים שנצליח להרים את זה, בחודש דצמבר הקרוב.
<מיכל יוספוב: הרשות משקיעה מאוד מאוד בנושא של הכשרות כי אנחנו חושבים שהכשרות זה הדבר להעלות את המודעות לעובדים שלנו.
<מיכל יוספוב: אנחנו שותפים, כמו שאמרה דינה, לכל הנושא של הפיילוט של מחנה העינויים, אנחנו שותפים לזה.
<מיכל יוספוב: למעשה אנחנו חושבים וגם המנכ"ל שלנו חושב שהתחום הזה הוא תחום מאוד מאוד חשוב ואנחנו מנסים להעלות בכל אפשרות שתהיה את כל המודעות של הנושא של סחר בנשים ובני אדם בתוך הרשות לעובדי הרשות.
שולי מועלם-רפאלי: אני מתנצלת מראש שבאתי ממש לדקות ספורות, אנחנו באמצע הנהלת קואליציה.
שולי מועלם-רפאלי: שני דברים, אני כמעט ממשיכה באופן ישיר את גברתי.
שולי מועלם-רפאלי: אני זוכרת אותנו בחדר הזה בדיונים על ביטול הוויזות, זועקות, זועקים, שזה מה שיקרה, שתהיה הצפה בלתי נסבלת במספר האנשים.
שולי מועלם-רפאלי: דיברנו קונקרטית על מדינות מסוימות, דיברנו על אוקראינה, ראינו את זה קורה, אני מבינה שאנחנו חלק מכפר גלובלי, אבל הזעקות נשמעו ואין לנו ספק, אנחנו רואים את זה.
שולי מועלם-רפאלי: לא שמעתי את הדברים של רובי, הם הועברו לי בכלי שלישי, אנחנו רואים את זה בכל האתרים שמזמינים, הגיעה סחורה חדשה, רובי, אני מסתכלת עליך כי גם אתה רואה את זה, הגיעה סחורה חדשה ואנחנו רואים את ה'הגיעה', הגיעה.
שולי מועלם-רפאלי: אין לי ספק שהנתונים האלה חייבים להיות מובאים בפני הוועדה, של כמה, מאיפה, איך אנחנו יכולים לעצור את זה, מי אנשי הקשר שלהם בארץ, זה במסגרת מלחמת הסייבר שמתנהלת, אבל לדעתי חייבים קודם כל לדבר על הנתונים.
שולי מועלם-רפאלי: לא יכולה להיות מציאות שאנחנו לא יודעים כמה, לא יודעים מי מגיע ומאיפה וברור לחלוטין שחלק ניכר מהמדינות המועדות ממשיכות לספק לנו מאות נשים למעגל הזנות במדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: נקודה נוספת שאני אעלה בנושא הזה זה הן עומדות במה שאנחנו דורשים, הן יוצאות מפה בזמן שמוגדר להן, הן לא חוזרות הביתה.
שולי מועלם-רפאלי: הן ממשיכות מפה לדובאי, משם למקומות אחרים וממשיך מעגל הסחר בהם והזנות.
שולי מועלם-רפאלי: מדינת ישראל הפכה להיות חלק מסוג של מעגל של הגעה, זמן מוקצב פה, הן עומדות בו וממשיכות ליעד הבא.
עליזה לביא: הן מנצלות את הוויזה, את הזמן, וזה, שוב, זה טיפול בינלאומי שצריך, כמו ששמתם את האצבע, כאן מזהים פה - - -
שולי מועלם-רפאלי: הטיפול הבינלאומי חייב לראות את המעגל הזה של הגעה למקום, ניצול של זמן ויזה במקום מסוים כמו ישראל והגעה למקום הבא.
שולי מועלם-רפאלי: משפט אחרון שאני אגיד, אני יודעת שהוא נאמר כבר בדיון הזה גם כן.
שולי מועלם-רפאלי: בעיניי חלק ניכר גם פה בפתרון הוא חוק הפללת לקוחות זנות ושיקום נשים במעגל הזנות.
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו לא נוותר על זה, לא נוותר על ההליך הפלילי.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא מסכימה לקבל איזה שהם דברים אחרים, אני חושבת שאם לא נקפיד על מה שהבאנו, הפללה ושיקום, לא נצליח באמת להפעיל את השוט שפה יש עליו הסכמה רחבה.
עליזה לביא: אני תיכף רוצה לתת לארגונים, אבל לפני זה הבטחתי לחברת הכנסת רוזין ואנחנו רוצים לשמוע את ארגוני השטח.
מיכל רוזין: קודם כל אני חושבת שהנושא הזה הוא הוכחה לכך שוועדות חקירה פרלמנטריות מצד אופוזיציה זה רעיון חכם, נכון, ויש לו גם תוצאות חיוביות.
מיכל רוזין: אני הייתי גאה להיות רפרנטית מחקר בוועדת החקירה הפרלמנטרית של חברת הכנסת זהבה גלאון ואין ספק שהתוצאות ראויות וטוב שיש את מחלקת המדינה האמריקאית עם השוט כדי לחייב אותנו לעשות, אבל זה צריך להיות משימה פנימית שלנו בחברה הישראלית, בין אם סחר בזנות ובין אם זנות בישראל והדברים נאמרו וברורים.
מיכל רוזין: אני רוצה להגיד משהו קצר.
מיכל רוזין: את מיכל אני שמעתי כבר לפני שנה, על התגברות התופעה או הדלת המסתובבת, או אותם תיירים שמגיעים, בעיקר מאוקראינה, לשדה התעופה ולא נרשמים וזה לא נכלל, אולי כדאי שמחלקת המדינה האמריקאית תקשיב טוב, זה לא נכלל בספירה של הם הגיעו לכאן לסחר בזנות.
מיכל רוזין: אני נכנסתי לעובי הקורה, גם שאלתי מספר שאילתות את שר הפנים וגם התייצבתי בשש בבוקר בדרום תל אביב בלשכת רשות ההגירה ודיברתי שם גם עם המנהל וגם עם מאבטחים וראיתי איך משש בבוקר מביאים את אותם תיירים, במרכאות כפולות, גברים ונשים, עם המזוודות, כבר משדה התעופה, מעמידים אותם בתור, דיברתי עם אותם סוחרים שהביאו אותם לארץ, או הייתי עדה לתדרוך שהם עשו, הבאתי איתי מתורגמן, להסביר להם איך מגישים בקשה לבקשת מקלט ומחכה להם כבר עבודה ורק שיהיה להם את האישור של בקשת מקלט שהם הגישו אז יכולים לסדר להם כחוק עבודה וכדומה.
מיכל רוזין: הכול היה גלוי לחלוטין.
מיכל רוזין: עשיתי את זה, דרך אגב, בליווי התכנית 'חי בלילה' ואכן זה שודר.
מיכל רוזין: הדברים ידועים, רובי, זה אחד התסכולים הכי גדולים שלי, זה בדיוק כמו שיודעים במשטרה איפה הדירות הדיסקרטיות, אנחנו יודעים מי הסוחרים, אנחנו רואים, צריך רק לפתוח באמת את אותם פרסומים שמתפרסמים באוקראינה ולמצוא את השם של הישראלי שמפרסם את המודעה 'דרושים עובדים', רק תגיעו, אנחנו כבר נסדר לכם את העבודה ונדאג וכדומה ואז מחכים להם בשדה התעופה ועם מיניבוס מביאים אותם.
מיכל רוזין: הדברים שקופים, תשאלו את עובדי רשות ההגירה, הם רואים את זה, הדברים שקופים לחלוטין, תעצרו את זה בבסיס.
מיכל רוזין: כמו שאנחנו תמיד אומרים, לא צריך להתנכל לנשים בזנות, לא צריך להתנכל לאותם אלה אנשים שלא שפר עליהם גורלם והם מגיעים לשדה התעופה, בסוף כן, אתם תופסים אחד פה אחד שם.
מיכל רוזין: צריך למצוא את המקור ואני חושבת שזה חשוב.
מיכל רוזין: ועוד משפט אחד אחרון.
מיכל רוזין: העניין של התאמת השירותים לשינוי התופעות.
מיכל רוזין: אין מה לעשות, כמו שהוקמו שני מקלטים לסחר בנשים והיום הם מכילים בעיקר, עד כמה שאני יודעת, את אותן נשים מבקשות מקלט, אחרי שהן יוצאות החוצה, בהבדל מהנשים בעבר, הן לא נשלחות למדינות המוצא, הן נשארות פה ואז בקהילה אין להן שירותים והן חסרות מעמד, חסרות שירותים והן חוזרות לאותו מעגל ומנוצלות שוב בקהילה, לעתים גם לזנות.
מיכל רוזין: הדברים האלה, אנחנו חייבים להתקדם בהם, הכול מול העיניים, צריך לראות וצריך לרצות לטפל.
<יעל בוקאי: אני רק רוצה לציין שיש את מרכז היום, ברגע שהן יוצאות מהמקלט - - -
עליזה לביא: רק לפרוטוקול, גברתי.
<יעל בוקאי: יעל בוקאי, מפקחת משרד הרווחה.
מיכל רוזין: השאלה אם יש להם ביטוח בריאות ויש להם עבודה ויש להם - - -
עליזה לביא: כשהן יוצאות לרחוב הן חסרות מעמד, הן שקופות לגמרי.
עליזה לביא: פגשנו אותן, אנחנו יודעים בדיוק מה מצבן.
מיכל רוזין: כן, זאת הבעיה.
עליזה לביא: ראש המחלקה לזכויות אדם במשרד החוץ, רונן גיל אור, בבקשה, אדוני.
<רונן גיל אור: יושבת הראש, אני יכול להתייחס, ברשותך, לנושא שהעלה פה נציג השגרירות האמריקאית בקשר להסכמים הבילטרליים בתחום הסיעוד לנוכח ההערות של חברי הכנסת לגבי הקשר שבינם לבין העבודה של הוועדה.
<רונן גיל אור: אם את מעוניינת אני אעשה את זה.
עליזה לביא: אז רק בקצרה.
<רונן גיל אור: כי ישראל היא שחקן מאוד פעיל.
<רונן גיל אור: גם על מנת שהשגרירות האמריקאית לא תצא וחצי תאוותה בידה, אז ישראל היא שחקן מאוד פעיל בתחום של הסכמים בילטרליים, יש לנו כבר הסכמים בילטרליים בנושא חקלאות ובנושא בניין.
<רונן גיל אור: הסכמים בילטרליים זה משא ומתן מאוד מורכב, רגיש וקשה, מדובר פה באינטרסים של מדינות, בתרבויות שונות.
<רונן גיל אור: אנחנו כרגע עשינו שני הסכמי פיילוט עם סרילנקה ועם נפאל, הסכמי הפיילוט הם לא הסכמים בילטרליים בנושא הסיעוד, הם הסכמים שבאמצעותם אנחנו נעשה הערכה של איך צריכים להיראות הסכמים בילטרליים בנושא הסיעוד.
<רונן גיל אור: כך שבעצם ההמלצה של מחמ"ד לעשות הסכמים בילטרליים גם בנושא הזה היא המלצה שמתפרצת לדלת פתוחה של הממשלה.
<רונן גיל אור: אנחנו כמובן עושים את זה בשיתוף פעולה עם כל המשרדים הנוגעים בדבר.
עליזה לביא: כלומר אתה איש בשורה היום.
<רונן גיל אור: אני איש בשורה.
עליזה לביא: ואני באמת רוצה לעבור עכשיו לארגוני השטח וכאן להודות על העבודה הנהדרת והנפלאה שלכם, אבל גם לשמוע מכם את התגובות שלכם ואת העדויות שלכם.
עליזה לביא: ד"ר זואי גוטצייט, רופאים לזכויות אדם, בבקשה, גברתי.
<זואי גוטצייט: אני רוצה להמשיך את מה שנאמר כאן ולעדכן אתכם על עלייה מדאיגה במספר מבקשות המקלט שמעורבות בזנות, בדיוק מה שדובר כאן.
<זואי גוטצייט: המסלול הזה של סחר בבני אדם ושל קורבנות שלא מטופלים בישראל מוביל להמשך של מעגל הניצול.
עליזה לביא: את יכולה לתת לנו מספר?
<זואי גוטצייט: כן, אני יכולה.
<זואי גוטצייט: בדוח שעכשיו אנחנו היינו שותפים, ביחד עם מרפאת לוינסקי והוועד למלחמה באיידס, מדובר על עלייה מאות אחוזים.
<זואי גוטצייט: אם ב-2014 ההערכות היו שבין 40 ל-50 נשים מבקשות מקלט מאפריקה ומאריתריאה ומסודן שמעורבות בזנות, אנחנו מדברים היום כמעט על 400.
<זואי גוטצייט: 400 נשים, אני מזכירה, שלפי - - -
עליזה לביא: רגע, 2014, 40-50 והיום אנחנו מדברים על 400?
<זואי גוטצייט: אנחנו מדברים על 400.
<זואי גוטצייט: יש עלייה מדאיגה במספר הנשים.
עליזה לביא: ברשותך, משרד הרווחה, אתם ערים לנתונים הללו?
עליזה לביא: הנתונים הללו מוכרים לכם או שהם מתחת לרדאר?
<יעל בוקאי: הפיילוט הוא ביוזמת משרד הרווחה, הפיילוט שנעשה עם מרפאת לוינסקי.
עליזה לביא: זה המספר שאתם מכירים אותו?
<יעל בוקאי: לפי הדוח אלה הנתונים שעולים.
<זואי גוטצייט: אני רוצה להדגיש שאנחנו מדברים על 7,000 נשים בסך הכול מבקשות מקלט מאריתריאה ומסודן בישראל, אנחנו מדברים בעצם על 5% מהנשים מבקשות המקלט שמעורבות בזנות והמיפוי הזה, לא רק שמדבר על המספרים אלא גם על הדפוסים וגם על הגורמים שמובילים למעורבות בזנות בקרב האוכלוסייה הזאת.
<זואי גוטצייט: כאן בהחלט אנחנו שמענו בעדויות של הנשים סיפורים על הטראומה שהם עברו בסיני, על ההתעללות המינית ועל הניצול המתמשך.
<זואי גוטצייט: העובדה שלמשל הן חייבות להחזיר את כספי הכופר כשהן בישראל לאנשים שפדו אותם, שגם הם מהווים גורמים דוחפים לזנות בקהילה.
<זואי גוטצייט: אנחנו התרענו על זה ואנחנו ממשיכים להתריע על זה שטראומה שאינה מטופלת מובילה לעוד ועוד נזקים ועוד ועוד פגיעות.
<זואי גוטצייט: דובר כאן על עניי עירנו, אלה הם גם עניי עירנו וצריך להנגיש להם שירותים ייעודיים לטיפול ושיקום.
עליזה לביא: משרד התיירות נמצאים כאן?
עליזה לביא: את יכולה לשתף אותנו במה נעשה מאז הדיונים, גם מאז שהשר היה בדיון ועד ההחלטה על השולחן המשותף וההבנה שלהם וההתמודדות?
עליזה לביא: אנחנו שומעים כאן על עלייה במסגרת תיירות.
עליזה לביא: ויושב לידך גם נציג משרד החוץ, שגם הייתי שמחה אחרי זה שתתייחס לנושא של ביטול הוויזות וההשלכות הקשות שאנחנו שומעים כאן.
עליזה לביא: אז, גברתי, בבקשה.
<שרון מאיר: בשמחה רבה.
<שרון מאיר: לפני כשבועיים באמת כינסנו את השולחן העגול לבקשתך, נכחו גורמי השטח - - -
עליזה לביא: אז רק אולי תרחיבי לאורחים שלנו, יש לנו גם את אורחי השגרירות האמריקאית וגם את המשלחת הפדרלית, שזה באמת יוזמה חדשה שנולדה כאן בוועדה, של שיתוף פעולה.
עליזה לביא: ספרי את.
<שרון מאיר: נפגשנו כאן בוועדה לפני כחצי שנה, גורמי השטח ביקשו להעביר מידע למנהלי בתי המלון ולעובדים שם כיצד לטפל בתופעה של שימוש במתקני המלונות לצרכי זנות.
<שרון מאיר: כינסנו את הוועדה לפני כשבועיים במשרד התיירות, הגיעו גורמים ממשלתיים ממשרד המשפטים, משטרה, פרקליטות, משרד הבריאות, הגיעו גורמי השטח, הועלו שם רעיונות שאנחנו מגבשים אותם להיות רעיונות מעשיים, כלים של הסברה לעובדים, נוהלי עבודה.
<שרון מאיר: דבר חדש ששמענו בשולחן העגול זה שההתאחדות חתמה על הקוד האתי, מה שאומר שיש לה את ה-good willing להצטרף לכל התהליך הזה של הסברה.
<שרון מאיר: לגבי הוויזות אני רוצה לציין, זה נכון שזה גרם לגידול בהבאה או בכניסה של תיירות לצרכי מין, אבל צריך תמיד לזכור שהאחוז הוא זניח ביחס לתיירות הנקייה, הרגילה שמגיעה מאותן מדינות למדינת ישראל.
<שרון מאיר: זו תיירות מבורכת, זו תיירות שאנחנו משקיעים בה כספים רבים כדי שיגיעו אותם תיירים ויכניסו כספים למדינת ישראל.
<שרון מאיר: זה גלגל כלכלי שהוא חשוב לנו.
דב חנין: גברתי ערה למספרים העצומים של אנשים, למשל מאוקראינה, שנמצאים היום במדינת ישראל בלי מעמד חוקי מכוח המנגנונים האלה שאתם מאפשרים?
<שרון מאיר: אני ערה ואני מצרה על זה ואנחנו שותפים לזה לא סתם, כי אנחנו מבינים שזו תופעה שלא צריכה להיות, מעבר לזה שמשרד התיירות שותף בהיבט של המתקנים התיירותיים, הוא שותף כי הוא מבין שהשימוש בכותרת תיירות היא לא תמימה במקרים מסוימים, אבל צריך עדיין להסתכל על זה כתופעה נלווית ולא תופעה - - -
דב חנין: אני פשוט שואל את השאלה את גברתי כי גברתי מדברת על תופעה נלווית ותופעה שולית, אבל כשאנחנו מדברים על מספרים של עשרות אלפי אנשים ולפחות לגבי המקרה של אוקראינה זה עשרות אלפי אנשים שנמצאים בארץ מעבר לתקופה של שלושה חודשים.
דב חנין: נשארו בארץ, פשוט נשארו בארץ.
דב חנין: מתוכם סדר גודל של - - -
<שרון מאיר: זה לא בתחום הסמכויות של משרד התיירות, כמו שאתה מבין.
דב חנין: אני בוודאי לא בא בטענה לגברתי בהקשר הזה, אני רק אומר שאי אפשר לראות את זה כתופעה שולית כי אנחנו מדברים על קרוב ל-20,000 אנשים רק מאוקראינה שהגישו בקשות למקלט, אני עוד לא מדבר על כאלה שנשארו בלי להגיש בקשות למקלט.
דב חנין: יש פה איזה שהיא תופעה, בוודאי זה לא התיק של משרד התיירות, אבל אי אפשר לראות אותה כתופעה שולית, זו תופעה רחבה.
<שרון מאיר: נכון, זו תופעה חברתית, זו תופעה סוציאלית, זו תופעה אולי גם בינלאומית - - -
עליזה לביא: אבל היא נובעת מביטול הוויזות, אי אפשר לעצום את העיניים ולומר שזה לא - - -
<שרון מאיר: נכון, אבל אני חושבת שהכלים לטפל, כמו במקומות אחרים בעולם, זה לטפל בגבול ואני מניחה - - -
דב חנין: אבל כלי זה ויזה למשל, ויזה לא חייבת להיות, אני לא מציע לטרטר אנשים ולעשות מי יודע מה, אבל ויזה יכולה להיות הליך יחסית פשוט, אבל ברגע שיש ויזה יש לך אפשרות לשלוט מי נכנס, מי יוצא ומה קורה.
<שרון מאיר: הוויזה בסך הכול מעבירה את האחריות מהגבול במדינת ישראל לגבול לפני מדינת ישראל במדינת המקור.
עליזה לביא: כן, אבל יש הבדל, עם כל ההכשרות וההערכה שיש לנו לרשות האוכלוסין, ההיכרות במקום עצמו היא אחרת, הטיפול הוא אחר, הטופס, גם יש התרעה, כי יודעים שיותר קשה, יותר מורכב, פחות מבקשים, מי שבמיוחד מודע ל - - -
<שרון מאיר: אני בוודאי שלא באה להגיד שהתופעה הזאת היא תופעה שנעימה, לא לנו ולא לאף אחד, היא תופעה קשה, היא תופעה שצריך לטפל בה, אבל אני עדיין חושבת שיש דרכים אחרות לטפל בתופעה כי צריך להסתכל גם על מה שזה מביא בעיקר, ואני לא מדבר על אוקראינה, אני מדברת על מזרח אירופה בכלל.
<שרון מאיר: אחוזי התיירות עלו שם במאות אחוזים ורובה תיירות נקייה ומבורכת.
<קריאה: איך את יודעת את זה, הם לא - - -
<שרון מאיר: מהמספרים שאנחנו מכירים.
עליזה לביא: אני רוצה לברך על השולחן העגול ועל הפתיחות שמגלה משרד התיירות, אחרי דרך לא פשוטה שעברנו ביחד.
עליזה לביא: אנחנו כמובן נזמין לדיון, נעשה את זה בצורה מסודרת, נשמע את המסקנות, נלווה אותן ועוד ועוד.
עליזה לביא: אנחנו נצטרך לסיים, שחר אלאקוסר, משתתפת בפעילות פרלמנט נערות, ולאחר מכן חבר הכנסת דב חנין.
<שחר אלקוסר: שלום לכולם.
<שחר אלקוסר: אני חושבת שאנחנו מדברים פה על נושא ממש ממש חשוב וחשוב לי לציין, אני מייצגת את הנוער, אני צעירה מכולם פה, מן הסתם, ואני חושבת שיש לזה קשר ישיר לעתיד שלנו ולהשתקפות שלנו.
<שחר אלקוסר: אני בת 22, משוחררת מהצבא אחרי שירות קבע, ואני אציג לכם את זה בדוגמה הכי פשוטה שאני חווה מהחיים שלי.
<שחר אלקוסר: יש לי חברים שמייצגים את הנוער, הנוער הטוב באמת, כולם משרתי צבא, כולם סיירות, חלקם סטודנטים, באמת נוער איכותי שמשקף את כולם, לא ממקומות מצוקה ולא משהו שהוא קיצוני, ויש לי ידיד ממש טוב שבא ממשפחה טובה ואבא שלו החליט להפתיע אותו במתנה ליום הולדת ופשוט לקנות לו כרטיס טיסה למישהי מאוקראינה, מתנה ליום הולדת.
<שחר אלקוסר: הוא גם ציין, אותה בחורה שהיא מתנה, שבעצם הוא הטיס אותה מאוקראינה שבוע שתהיה ביום ההולדת שלו.
<שחר אלקוסר: אני חשבתי שאני אולי הבן אדם, מן הסתם אני בן אדם נורמטיבי, אני חושבת שזה משהו לא לגיטימי, הייתי בטוחה שכולם יסכימו איתי.
<שחר אלקוסר: אנחנו יושבים בחבורה של 15 אנשים, גברים נשים, אני מודה, הרוב גברים, ואף אחד מחבריי לא מבין מה לא לגיטימי בסיטואציה.
<שחר אלקוסר: אני נמצאת, עוד פעם, עם 15 אנשים שאף אחד לא מבין למה זה בעייתי.
<שחר אלקוסר: כביכול אותה בחורה הגיעה בהסכמה, כביכול אותה בחורה מכירה את הבחור מלפני, כי הוא פגש אותה באחת הטיסות, אבל אף אחד לא מסכים איתי שזה משהו טיפה בעייתי לקרוא לבחורה, שהאב נותן לבנו בחורה כמתנה.
<שחר אלקוסר: אף אחד לא מבין את המושג הזה.
<שחר אלקוסר: אנחנו יושבים פה ואנחנו מדברים על סחר בנשים ואנחנו מדברים על זנות, ואני מבינה שחלק מנסים לעשות הפרדה מסוימת בין שני הדברים, אותה נערה נפלה כאילו לסיטואציה שאולי היא נשמעת יותר נעימה, כי זה בחור באמת טוב, בחור שבאמת כיבד אותה, בחור שבאמת היה לו אכפת, וזה גם לא איזה שהוא סרסור או דבר כזה או אחר שהוא בא ל - - -
עליזה לביא: שחר, אני מאוד מודה לך על הדברים ובאמת על הכנות.
עליזה לביא: אחד הדברים שאנחנו מטפלים בהם פה בוועדה זה חינוך, לא הכול זה חקיקה.
עליזה לביא: כשבמשרד החינוך במדינת ישראל עדיין הנושאים הללו לא מדוברים ולא מטופלים וחוששים מלגעת בהם, בטח בעולם משתנה ובמציאות וירטואלית משתנה, אנחנו - - - אני רוצה לשאול אותך אם פעם בבית הספר מישהו דיבר איתך, מישהו הסביר, על מה ואיך ולמה ואם היה בכלל חינוך מיני בבית הספר, והתשובה היא לא.
<שחר אלקוסר: לא מספיק.
<שחר אלקוסר: לא שאין, אין מספיק.
עליזה לביא: זה אחד הנושאים שאנחנו קוראים מכאן למשרד החינוך לדבר על זה, משום שלמגר את התופעה, חקיקה בוודאי, אנחנו שמנו את חוק ההפללה ואנחנו נקדם, וכאן בדיונים אתם מוזמנים לקחת חלק וגם, אני מקווה מאוד שעד סוף המושב הזה נעביר את חוק ההפללה החשוב הזה, אבל זה לא הכול ולא הכול זה חקיקה.
עליזה לביא: כשאנחנו מדברים על שיקום ועל חינוך ועל הרבה מאוד הבנה שלא כך נוהגים וכשאני יושבת באוניברסיטה העברית, מוזמנת לפאנל ומי שאחראי שם על החינוך החברתי בקמפוס, בהר הצופים, פותח את הדיון והוא יזם את זה והאולם מלא מפה לפה בסטודנטים והוא אומר, 'אני רוצה לומר שלפני שהתגייסנו זה היה מאוד מקובל ללכת לזונות.
עליזה לביא: אני מצר, כי רק היום, כשאני פה, אני מבין שאסור לעשות את זה, אבל אף אחד לא אמר לנו שזה לא בסדר'.
עליזה לביא: והכול מתחיל בחינוך ואת זה פספסנו.
עליזה לביא: את זה פספסנו כולנו ואנחנו פה חייבים לתקן.
עליזה לביא: אנחנו חייבים לסיים את הדיון, אנחנו ניתן לעוד שני דוברים, חבר הכנסת דב חנין, בבקשה, לאחר מכן עורכת הדין ניצן.
עליזה לביא: בבקשה, חברי חבר הכנסת חנין.
דב חנין: תודה, גברתי יושבת הראש, אני מברך על הדיון החשוב הזה ואני גם מברך על הדוח של מחלקת המדינה שממשיכה לעקוב אחרי הנושא הזה ומסייעת גם לנו פה בארץ להתקדם.
דב חנין: אולי לפני שאני אכנס לגוף העניין אני רק אומר בהמשך לדברייך, גברתי יושבת הראש, אם כבר מדברים על התקדמויות, אז אני רוצה לציין את החלטתה של ועדת השרים לענייני חקיקה מאתמול לאשר את הצעת החוק שלנו בעניין הטלת איסור פלילי על פרסומים שמטרתם לגייס נשים, בעיקר נשים, אבל זה יכול לחול גם על גברים לעבודה בזנות.
דב חנין: החוק הזה הוא צעד נוסף ומשלים את החוק הקודם של איסור פרסום מודעות זנות בישראל.
דב חנין: נקודת המוצא שמאחורי שני המהלכים החוקיים האלה היא התפיסה שמה שעומד מאחורי תופעת הזנות זה מנוע כלכלי ואם אנחנו נפגע במנוע הכלכלי הזה אנחנו נעשה שינוי.
דב חנין: אנחנו נעשה שינוי דרך האמצעי הכי הכי אפקטיבי, שהוא פגיעה במנגנונים הכלכליים שבעצם מאפשרים לתופעה הזו גם להתקיים וגם להתפתח.
דב חנין: לעניין הנושא שנמצא על שולחנה של הוועדה.
דב חנין: המאבק בסחר בבני אדם הוא תחום מאוד מאוד מורכב ומאוד דינמי ומדינת ישראל בהחלט לאורך השנים הצליחה להתקדם.
דב חנין: הצלחנו להתמודד עם חלק מהבעיות וחלק מהתופעות ואני מברך על כל התקדמות שנעשתה, יחד עם זאת כיוון שהתחום הזה הוא תחום דינמי אנחנו סוגרים פרצה במקום אחד ונוצרות פרצות במקומות אחרים.
דב חנין: אני התייחסתי קודם לסוגיה של אשרות התיירות, אבל זו סוגיה שהיא הרבה יותר גדולה מאשר אשרות תיירות, אנחנו מדברים על ציבור גדול של עשרות אלפי אנשים שמגיע לישראל, למשל ממדינה כמו אוקראינה, ונשאר בישראל אחר כך זמן ממושך תוך שימוש בבקשות מקלט, בקשות מקלט שאני הראשון שבעד לבחון כל בקשת מקלט ברצינות ולעומק, אבל כאן יש לנו דוגמה, להבדיל מהמקרים הקשים של אנשים שמגיעים לפה מאפריקה, שבדרך כלל הם אנשים שמגיעים מארצות שבאמת באופן בינלאומי מוכרות כנפגעים ונפגעות של כל מיני התעללויות, רצח עם וכל מיני משטרים דיקטטוריים קיצוניים, המצב באוקראינה הוא שונה.
דב חנין: אני לא אומר שבאוקראינה הכול טוב, המצב באוקראינה הוא שונה, אבל עדיין אנחנו כמדינה לא הצלחנו לייצר מענה מערכתי לתופעה שהולכת והופכת להיות לתופעה מאוד גדולה.
דב חנין: משרדי הממשלה מחלקים ביניהם את חוסר העשייה, אבל בשורה התחתונה אין עשייה.
דב חנין: אנחנו מדברים על תופעה בהיקף מאוד גדול של אנשים שבהחלט יש חשש, אני אומר את זה בזהירות, אבל בהחלט יש חשש שבתוכם יש גם תופעות של זנות ובעיות אחרות.
דב חנין: לכן צריך לטפל בנושאים האלה.
דב חנין: מהצד השני אני מסתכל על הדוח המאוד חשוב שהביאו לנו כאן
דב חנין: אס"ף, ארגון הסיוע לפליטים, רופאים לזכויות אדם והמוקד לפליטים ומהגרים, אנחנו לא נתנו מענה ועדיין לא נותנים מענה למצבים קיצוניים של קורבנות אמיתיים של עינויים בסיני ושל התעללות קיצונית.
דב חנין: הנשים האלה שמגיעות לארץ ושאנחנו פגשנו כמה מהן לא זוכות לפתרון מערכתי.
דב חנין: זו שערורייה שאי אפשר לעבור עליה לסדר היום ולכן אני מציע לוועדה באמת לעשות דיוני מעקב בעקבות הנייר הזה שקיבלנו מאותם שלושה ארגונים חשובים כדי לראות איך אנחנו באופן מעשי מתקרבים לפתרונות בתחום הזה.
עליזה לביא: אחרונת הדוברים עורכת דין ניצן כהנא, מנהלת שותפה במטה למאבק בסחר בנשים ובזנות, וזה המקום לברך אותך על הכניסה לתפקיד החדש.
<ניצן כהנא: תודה רבה.
<ניצן כהנא: אני לא אחזור על הדברים שנאמרו, אני כן רוצה להצטרף לברכות, גם למשרדי הממשלה ולכנסת, על כל העשייה, תופעת הסחר בישראל אכן ירדה, אנחנו עוקבים כבר מ-2003.
<ניצן כהנא: עם זאת, וזה מה שנאמר פה, וחייבים לשים על זה את הדגש, אנחנו כבר כמה שנים מבינים שהתופעה הזו השתכללה ועם ההשתכללות שלה צריך למצוא פתרונות חדשים.