GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<ניצן כהנא: לא נוכל להמשיך ולברך ולהמשיך להגיד פה דברים כמו 'זה נושא זניח', 'זה לא זה', אם אנחנו רואים שמפרוטוקולים של דיונים שנערכו בכנסת, בדיוק בתחום הזה, ב-2015, כשנשאלו גורמי המקצוע מה הממדים, כמה מהנשים שנכנסות לארץ מגיעות לזנות, כמה מהן קורבנות סחר, כבר אז לא ידעו להגיד את המספרים ואמרו שזו תופעה חדשה.
<ניצן כהנא: גם בדיון ביולי שהיה זו הייתה התשובה.
<ניצן כהנא: זה המקום שלנו לבוא ולהגיד שאי אפשר לשים את הדבר הזה מתחת לשולחן ואי אפשר להגיד, זה נכון, תיירות היא חשובה, אבל ויזה היא לא על חשבון אנשים שמגיעים לכאן כדי לטייל, ויזה היא בדיוק המקום למנוע מאלה שמגיעים לכאן מהסיבות הלא נכונות, מאלה שהם כנראה במצוקה במדינות המקור שלהם ולצערנו מוצאות את עצמן חושבות שימצאו פה את הפתרון ואת הרווחה שלהן והן מגיעות לתופת איומה.
<ניצן כהנא: בתוך זה צריך לזכור שנכון, יש לנו את המספרים האיומים של מבקשות המקלט, אבל יש לנו גם מספרים עצומים של נשים, כמו שציינה חברת הכנסת שולי מועלם, שאנחנו לא יודעים לספור אותם.
<ניצן כהנא: לא יכול להיות שאישה, שאין לה אף מכר במדינת ישראל, מבקשת ויזת תיירות לשלושה חודשים בכניסה למדינת ישראל ואף נורה לא נדלקת בנושא.
עליזה לביא: אני רוצה לסכם ולהודות לכם על העבודה המאומצת, המשותפת, על הפיקוח, על המידע הבונה, על המראה שאתם מציבים בפנינו בצורה עקבית.
עליזה לביא: רק כך מתקדמים, רק כך לומדים ורק כך מתקנים עולם ומביאים אותו למקום טוב יותר.
עליזה לביא: בד בבד אנחנו מבינים שהמציאות משתנה ומצד אחד מדינת ישראל, לשמחתנו הגדולה, רבים מבקשים לבוא לבקר, לטייל, יש פה עבודה נהדרת, יש לנו ארץ יפהפייה, ובאמת ברכות גם לשר התיירות על הגידול במספר התיירים הנכנסים למדינת ישראל, יש לנו ארץ נפלאה, אבל התופעות שכרגע ציינו, צריך להבין שאלה לא תופעות נקודתיות, אלה תופעות בינלאומיות שבשלב הבא, במדרגה הבאה להתמודדות, צריך לראות איך בצמתים, כמו שיש צמתים בתעופה, מדינות שהן צומת תעופה, גם כאן צריך להבין שצריך לראות איך מתמודדים יחד בצמתים הללו.
עליזה לביא: המדינות שהוזכרו כרגע, האספקה, במרכאות, היא לא רק למדינת ישראל, היא גם למדינות אחרות ולמדינות שבהן המנגנון פחות מתמודד, כמו המנגנון המבורך כאן במדינת ישראל, שזוכה מכם לברכה ולמילים טובות ולציון גבוה שנה בשנה.
עליזה לביא: ההמלצה שלנו, ההצעה שלנו מההיכרות, היא באמת לבוא ולראות מה השלב הבא הבינלאומי שלכם, והבקשה שלנו, אני חוזרת עליה, גם בנושא הזה של הזנות וגם כמובן בהרחבה של המנדט שלנו כאן בכנסת ישראל, לנושא של סחר בבני אדם.
עליזה לביא: כמו שבדק מנהל הוועדה, בישראל אין ועדה שמטפלת בסוגיה הזאת במסגרת שלנו ואנחנו מבקשים את העזרה שלכם.
עליזה לביא: הוועדה מודה לכלל המשתתפות והמשתתפים בדיון החשוב הזה, משרדי הממשלה, הארגונים, המשטרה, הפרקליטות, כמובן שגרירות ארצות הברית והמשלחת הפדרלית וחברי הכנסת שהיו איתנו כאן.
עליזה לביא: הוועדה מבקשת לקבל את ההנחיה החדשה של פרקליטות המדינה ממאי 2017 בעניין נוהל העמדה לדין של קורבנות סחר אשר ביצעו עבירות.
עליזה לביא: הוועדה פונה למשטרה ומבקשת לקבל את פילוח הנתונים שנאמרו כאן, אנחנו נשמח להכיר, של האכיפה ב-2015 לשנת 2016, את דרכי הטיפול בתופעה של פרסום הסחר בבני אדם שמוביל לזנות.
עליזה לביא: הוועדה קוראת להרחיב את מנדט הוועדה לתחום של סחר בבני אדם.
עליזה לביא: שוב אני אומרת את זה, לפרוטוקול, אנחנו נוציא מכתב נוסף ליושב ראש הכנסת עם הבקשה הזאת שלנו.
עליזה לביא: הוועדה פונה לרשות האוכלוסין ומבקשת לקבל את הנתונים אשר הוצגו כאן במהלך הדיון בפילוח מגדרי לפי מדינות ולפי שנים כולל את כלל ההכשרות שביצעתם במעבר, אני אשמח לקבל פירוט, וכמובן גם מספר משתתפים שלכם שהיו בהכשרות וגם את הצפי להכשרות הנוספות.
עליזה לביא: אנחנו כאן נקיים במהלך הרבעון הראשון של שנת 2018 דיון מעקב בסוגיה הזאת של התיירות.
עליזה לביא: אני רוצה לברך אתכם, התחלנו בקצת כאבי בטן משותפים, אבל אני חושבת שהפכתם להיות שותפים נאמנים והנושא הוא נושא משותף לכולנו.
עליזה לביא: מסקנות השולחן העגול בין משרדי הממשלה יוצגו כאן במהלך הדיונים.
עליזה לביא: יש לנו מושב עמוס בדיונים בהקשרים ובמנעד, אנחנו גם כמובן נקדם את חוק ההפללה, תהיה פה שרת המשפטים בתאריך שיועבר לכם ועוד ועוד דיונים שאנחנו כולנו רוצים לבוא, לקדם ולמגר.
עליזה לביא: חינוך, הפללה, שיקום, מיגור, שיתוף פעולה ובעיקר הבנה שכולנו רוצים לחיות בחברה טובה יותר, בריאה יותר.
עליזה לביא: חברה נמדדת ביחס שלה למוחלשים, למי שלא זכו, המוסר של חברה נמדד במדדים הללו ואנחנו רוצים לחיות בחברה בריאה, טובה, מ תק נת ומאפשרת למי שנזרק בדרך, נזרקה בדרך, והתפקיד שלנו הוא לתת סיוע ומענה.
עליזה לביא: שיהיה לכולם יום טוב ושוב, תודה רבה לכם על העבודה, על שיתוף הפעולה וכמובן על העתיד.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-13 בנובמבר 2017.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום מקיימות את הדיון על ישראל במקום הרביעי ב-OECD בפערי שכר בין גברים לנשים, דיון מהיר שהתקבל בנשיאות הכנסת והוגש על ידי חבר הכנסת נחמן שי וחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה.
עאידה תומא סלימאן: כמובן תכף אעביר את רשות הדיבור למציעים.
עאידה תומא סלימאן: בינתיים נמצא אתנו מציע אחד, חבר הכנסת נחמן שי.
עאידה תומא סלימאן: כמובן זה נושא שעסקנו רבות בוועדה, לא בדיווחים של ה-OECD אבל יותר בפערי השכר עצמם להם אנחנו עדות בכלכלת המדינה.
עאידה תומא סלימאן: דיברנו על דרכים, שמענו דיווחים על פיילוט ממשלתי שהתחיל לפחות כדי לסגור את פערי השכר בין עובדי הסקטור הציבורי או בנציבות שירות המדינה ונשמח באיזשהו שלב לשמוע דיווח היכן זה עומד למרות שזה פיילוט מאוד קטן וברור שהוא לא יפתור את הבעיה.
עאידה תומא סלימאן: בכל זאת, כאשר יוצא דוח כזה שממקם את מדינת ישראל או מדינת ישראל ממקמת את עצמה במקום הרביעי, בתחתית הסולם, כלומר, לא רביעי מלמעלה שהיא במקום נמוך בפערי השכר, אלא זה להפך, וכשאנחנו קוראים שמקסיקו ותורכיה במצב הרבה יתר טוב מבחינה פערי השכר בין נשים וגברים במשק, זה אומר דרשני וכנראה זה מה שגרם למציעים לבקש את הדיון הזה עליו אני מודה.
נחמן שי: תודה רבה לך עאידה.
נחמן שי: אני לא בטוח שנצליח להזיז דברים כאן.
נחמן שי: כבר מזמן הבעיה הזאת מונחת על סדר היום החברתי שלנו, המדיני והחברתי, אבל ככל שנעסוק בזה יותר, יש סיכוי סביר יותר שמשהו טוב בכל זאת יקרה.
נחמן שי: אני מודה לכל המשתתפים והמשתתפות, בעיקר לחברותיי מנשים עושות שלום שכנראה לא רק עושות עכשיו שלום אלא עושות גם שוויון.
נחמן שי: תאמצו גם את החברה הזאת, נשים עושות שוויון, ובהדרגה הכול יעבור אליכן לתפעול.
נחמן שי: יש לי רושם שגם תצליחו בזה.
נחמן שי: יאללה, קחו את זה כבר.
נחמן שי: אני נזעקתי כי מזמן מדברים על כך שנשים באופן בולט משתכרות פחות מגברים.
נחמן שי: מנסים להבין למה וכל פעם מטפלים בחזית אחרת אבל בשורה התחתונה, גם אחרי כל הנאומים הגדולים שננאמו והדיונים שהיו, בסוף מסתכלים, כפי שאמרת עאידה, על הרשימה ומוצאים אותנו במקום הרביעי הגרוע.
נחמן שי: אם זה היה כדורגל או משהו, אנחנו מוכנים לקבל מקום רביעי, אבל זה לא.
נחמן שי: דרום קוריאה, אסטוניה, יפן וישראל.
נחמן שי: אחרינו כל הערימה הגדולה הזאת של המדינה שציינת, חלקן מאירופה, חלקן מיבשות אחרות.
נחמן שי: זאת אומרת, אפשר להגיע לפערי שכר נמוכים יותר ולקרב משכורות של נשים לגברים אחת לאחרת.
נחמן שי: זה נעשה במדינות אחרות וזה לא נעשה כאן.
נחמן שי: הנה, יש לנו דוגמה.
נחמן שי: זה היתרון במחקרים ההשוואתיים שה-OECD עושה.
נחמן שי: יש מדינות בהן הדברים מתנהלים אחרת.
נחמן שי: זה תלוי גם בחקיקה, כנראה, וגם במדיניות של ממשלה ובסוף זה גם כנראה תלוי בתרבות של התעסוקה ובהבנה של מעסיקים כי יש לנו מעסיקים רבים ולאו דווקא המדינה שהיא לא המעסיק היחיד שכאשר מעסיקים גבר ואישה, צריכים לקחת בחשבון שהם משתכרים אותו שכר.
נחמן שי: אבל אנחנו יודעים שמקזזים שכר על כל מיני דברים, על שעות עבודה כי נשים יוצאות קודם לטפל בבית, זה סיפור ידוע, ואז אולי צריך להעלות את שכר העבודה לשעה לאישה כדי לפצות אותה על העובדה שהיא יוצאת לטפל בילדים?
נחמן שי: אגב, אלה מטלות לא פחות חשובות ולא פחות קשות מאשר לעבוד.
נחמן שי: הבית, המשפחה וכול היתר.
נחמן שי: כל אחד יודע, ואנחנו חברה שמאוד מכבדת משפחה ומצפה שאנשים יקימו משפחות, אז בבקשה, תעזרו לנו גם לנהל את המשפחה ולנהל את הילדים שבבית יש גם מצב נתון וידוע שאם שוכרים אישה ושוכרים גבר, נותנים לאישה מראש שכר יותר נמוך בגלל אילוצים ובגלל שקשה ובגלל הוויתור על איזו גמישות וכולי.
נחמן שי: נשים מוכנות להסתפק בשכר יותר נמוך או שהמעסיקים מראש מציעים שכר נמוך.
נחמן שי: זה לא יכול להיות כך.
נחמן שי: זה צריך להיקבע כעבירה על החוק.
נחמן שי: מי שמציע לאישה ולגבר שכר שונה על אותה עבודה, הוא עובר על החוק.
עאידה תומא סלימאן: או אולי לחייב בשקיפות, בחשיפת הסכמים.
נחמן שי: אם אישה וגבר מתקבלים לעבודה במקום מסוים ואני לא רוצה להזכיר שם, ומתברר שהאישה על פניו, עוד לפני שהיא התחילה לעבוד, כבר משתכרת פחות, והעבודה היא עבודה זהה, אני חושב שזאת עבירה על החוק.
נחמן שי: אנחנו יודעים שנשים באופן כזה או אחר, הן מתקבלות למקצועות – וגם זה חמור – שהשכר בהם יותר נמוך, בעיקר בתחום החינוך, עבודה סוציאלית, כל מיני מקצועות חברתיים לא עלינו שבעיני חשיבותם גדולה אבל אפשר להגיד שהם פחות יצרניים ואי אפשר למדוד בדיוק ואי אפשר לתגמל.
נחמן שי: שם, בגלל הבידול התעסוקתי, גם שם השכר יותר נמוך.
נחמן שי: בשורה התחתונה.
נחמן שי: אני חושב שהוועדה הזאת לא יכולה להסתפק בקיום דיון ובשמיעת דיווחים.
נחמן שי: צריך להבין מה עושים ולחשוב איך אנחנו מתקנים את המצב הזה.
נחמן שי: ועדה אחרת של הכנסת מטפלת עכשיו בנושא ההטרדות המיניות ואנחנו יודעים שגם הוועדה הזאת עסקה בזה בעבר ותעסוק בזה בעתיד.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה שעוד ועדות התחילו להתעניין גם הן.
נחמן שי: אם את רוצה, נביא לך קצת לוועדה.
נחמן שי: יש לנו עודפים.
עאידה תומא סלימאן: לא חסר.
נחמן שי: לצערנו לא חסר.
נחמן שי: אני אומר שכמו שנושא ההטרדות פתאום נחשף ומתגלה עומק הבעיה, אותו הדבר צריך לעשות גם בנושא הזה של שכר כדי בין היתר לעודד יציאה של נשים לשוק העבודה, השתתפות של נשים בשוק העבודה וקידום אותו שוויון שדיברתי עליו שהוא כל כך חשוב לנו וחשוב לכולם.
עאידה תומא סלימאן: תודה לך חבר הכנסת נחמן שי.
עאידה תומא סלימאן: אני בדרך כלל מאלה שרצו כל הזמן שנושאים שקשורים לנשים יתחילו לדון בהם בכל מיני מקומות והם יהפכו לנושא עקרוני גם בכלכלה וגם בוועדת הכספים וכולי, אבל לצערי הרב כנראה צריך שהנושא יהפוך לאטרקטיבי מאוד מבחינה תקשורתית כדי שיתחילו לעסוק בו במיינסטרים, בוועדות המיינסטרים בכנסת, בוועדות כבדות המשקל הפוליטיות.
עאידה תומא סלימאן: כנראה הנושאים שלנו רק צריכים להיות סקסאפילים כדי שיהפכו לנושאים פוליטיים.
נחמן שי: המלים האלה גם כבר לא טובות, סקסאפיליים, תיזהרי.
עאידה תומא סלימאן: אני התכוונתי.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב גם כאשר מתחוללת מהפכה בנושא כל כך רגיש, מסתכלים עליה מהזווית הזאת אבל לא נתעכב על זה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהדברים שהעלית חבר הכנסת נחמן שי הם מאוד חשובים, במיוחד כאשר אנחנו מדברים על כלכלה.
עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להתייחס לפערי שכר בלי להתייחס למבנה הכלכלי ואיך הכלכלה מתנהלת במדינת ישראל.
עאידה תומא סלימאן: כל הסחף הזה שמובל לכיוון של הפרטות, של כלכלה שהיא קפיטליסטית יותר וניאו ליברלית, אין מה לעשות, החלשים יוחלשו יותר או המוחלשות יוחלשו יותר.
עאידה תומא סלימאן: יש שני סוגי פערים או הפערים בשכר מתמקדים בעיקר בשתי הקצוות של הכלכלה במדינת ישראל, או בדרגים הכי גבוהים, היכן שהפערים בולטים בין נשים וגברים, או בתחתית הסולם, היכן שנשים לא מגיעות אפילו לשכר מינימום.
עאידה תומא סלימאן: אני מכירה הרבה מקרים מאוד רחבים בהם נשים מועסקות או בצורה שלא מבטיחה את המינימום שבמינימום מבחינת תנאים סוציאליים וגם לא מבטיחה השתכרות מינימלית.
עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת, בשני הקטבים של הכלכלה בולט עוד יותר הנושא של פערי השכר.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו בתקצוב מגדרי, בישיבות סביב תקצוב מגדרי והמעקב שאנחנו עושות בוועדה כבר שנתיים על משרדי הממשלה, הדבר הכי בולט שהיה מהניתוח של תקציבי המשרדים, היה הפער בשכר בין גברים ונשים.
עאידה תומא סלימאן: בגלל זה באה היוזמה שבעיני היא לא עונה - עובדה.
עאידה תומא סלימאן: הדוח אומר את זה – על הצורך הקיים אבל היא צעד אחד וזה בזמנו נקרא פיילוט כדי לבדוק את היעילות שלו וזה הניסיון לתת לנשים שעובדות בנציבות שירות המדינה לעשות עבודות נוספות או שעות נוספות מהבית.
עאידה תומא סלימאן: היה ויכוח אצלנו על הפיילוט הזה, כמה הוא באמת שוויוני אבל אנחנו נרצה לשמוע עליו.
עאידה תומא סלימאן: מה שמעניין הוא שבחמש השנים האחרונות לא חל שינוי אמיתי בפערי השכר, לפי ה-OECD, ואם זה אומר משהו, זה אומר אחת משתיים: או שמה שנעשה עד עכשיו הוא לא נותן פתרון אמיתי לבעיה או שלא נעשים מאמצים אמיתיים כדי לסגור את הפער.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו ננסה לגלות את זה היום ולראות למה אנחנו מדשדשים במקום ולא מצליחים לסגור את פערי השכר בין נשים לגברים.
עאידה תומא סלימאן: יערה מן, מנהלת תחום שוק תעסוקה, שדולת הנשים בישראל.
עאידה תומא סלימאן: אתן הגשתן גם נייר עמדה.
עאידה תומא סלימאן: ברוכה הבאה חברת הכנסת קסניה.
<יערה מן: אנחנו הגשנו נייר עמדה שמתייחס לסוגיה הזאת דרך שלושת הראשים העיקריים שלה, כאשר הנושא האחד הוא הנושא של אפליה, פשוט אפליה בשכר, נשים שמקבלות שכר נמוך יותר עבור עבודה באותו מקצוע כאשר כאן יש רפורמה שאנחנו מציעות.
<יערה מן: אנחנו גם ביקשנו להקדיש לנושא דיון מיוחד בוועדה ואנחנו מקוות שאכן זה יקרה בעתיד.
<יערה מן: עיקרה של הרפורמה היא לקיחת אחריות, יותר אחריות, של המדינה ושל המעסיקים בנושא של אכיפת חוק שכר שווה לעובד ולעובדת.
<יערה מן: היום רוב האחריות היא על העובדת להתלונן אבל יש לה לא מעט חסמים שעומדים בדרך כדי לעשות את זה.
<יערה מן: גם שקיפות, היא לא תמיד יודעת כמה מרוויחים סביבה ובעיקר זה מאוד מאוד קשה להתלונן נגד המעסיק שלך.
<יערה מן: אני רוצה להעיר שני דברים לגבי הבידול התעסוקתי.
<יערה מן: יש את הסיפור הגדול של הסללה וחינוך מגיל אפס של נשים למקצועות מסוימים וגברים למקצועות אחרים.
<יערה מן: אנחנו יודעים שבאמת במקצועות הנשיים השכר הוא הרבה יותר נמוך.
<יערה מן: זה כמובן משהו שצריך לטפל בו וזה משהו שמוטמע מאוד מאוד עמוק בחברה.
<יערה מן: הסיפור השני הוא הסיפור של השכר עצמו שמשלמים במקצועות האלה וזאת לא גזרת גורל שמורות יקבלו שכר כל כך נמוך, שעובדות סוציאליות יקבלו שכר כל כך נמוך ושעובדות הסיעוד יקבלו שכר כל כך נמוך.
<יערה מן: מה שמשותף למקצועות האלה זה שהמדינה היא המעסיק ולכן בידי המדינה הכוח להחליט שבמקצועות האלה לא ישתכרו שכר כל כך מביש.
<יערה מן: הנושא הנוסף הוא לגבי שעות העבודה, הפער בין שעות העבודה בין גברים לנשים שנובע מהעובדה שנשים הן בעצם אלה שנאלצות להתמודד הרבה יותר עם הקונפליקט של הבית והעבודה, שעובדות בעבודות שאינן בשכר הרבה יותר גבוה.
<יערה מן: אלה דברים שאנחנו חושבות שהגיע הזמן שהמדינה תתחיל לתת את הדעת עליהם, גם בחקיקה, גם להסתכל איך הנורמות של העבודה בישראל, של מספר שעות העבודה רב מאוד שנהוג לעבוד כאן משפיע על הסיכוי של גברים להיות הורים פעילים וכך להשפיע גם על האופן שבו נשים יכולות או לא יכולות להשתלב בצורה מיטבית בשוק העבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכל עוד אין מערכות תומכות בנושא של הורות ושל מה שנקרא משק בית, אנחנו כנראה נמשיך להיות במצב שהקונפליקט הזה נזרק עלינו, במיוחד במצב של פער שכר.
עאידה תומא סלימאן: אם הגבר ישתכר יותר, המשפחה תעדיף תמיד שלא הוא זה שייקח על עצמו את הנטל של משק הבית.
עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת קסניה, בבקשה.
קסניה סבטלובה: תודה רבה לך גברתי יושבת הראש.
קסניה סבטלובה: נחמן שי, חברים וכל באי הדיון.
קסניה סבטלובה: זה מביש שאנחנו שוב פעם נאלצים לשבת כאן ולדון על אותו עניין שכבר דנו בו כל כך הרבה.
קסניה סבטלובה: זה מביש שאין לנו שום התקדמות בתחום הזה ושאנחנו עדיין מסתכלים בעיניים כלות על המציאות שכל פעם מכה באכזריות על כל החלומות שלנו, על כל השאיפות שלנו, על מה שאנחנו רוצים להשיג בעצמנו ומה שאנחנו רוצים להשיג למען הבנות שלנו ולמען הנכדות שלנו ולהסתכל על העתיד ולראות בו את השוויון בין שני המינים.
קסניה סבטלובה: קיימים כבר חוקים וצווים מיוחדים, יש הגבלות ויש ניסיון לדחוף יותר נשים לתחומים שלא היו שם אף פעם נשים, אבל אנחנו עדיין רק בתחילת המהפכה הזאת.
קסניה סבטלובה: הכול קשור לכל.
קסניה סבטלובה: אי אפשר לנתק את המציאות למשל של פגיעות מיניות, הטרדות מיניות וכל מה שעובר עלינו עכשיו, הקמפיין, ואני כולי תקווה שזה לא יסתיים רק בקמפיין.
קסניה סבטלובה: זה העניין.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדברים וכל פעם שואלים אותי כל פעם בחדשות האם אני בעד או נגד הקמפיין הזה, כאילו שאישה כלשהי יכולה להיות נגד הקמפיין הזה.
קסניה סבטלובה: אני בעד הקמפיין אבל אני בעד שינוי המציאות.
קסניה סבטלובה: השאלה היא האם כל הקמפיינים האלה משני מציאות.
קסניה סבטלובה: האם אישה מאום אל פאחם או משדרות, מהשכבות החלשות, בסופו של דבר כן תוכל לבוא לעבודה ולדעת שהיא לא תיפגע שם ולא יתקפו אותה וכתוצאה מכך היא תצטרך לחזור הביתה למשפחה שמרנית שלה שלא תרשה את הדבר הזה ותאמר לה שעדיף שתשב בבית.
קסניה סבטלובה: כך קרה להרבה מהחברים והחברות שלי בזמנו, שאמרו לילדים שלהם שזה מקום מסוכן, אם יש שם ניסיון של פגיעה כזאת או אחרת, ולכן עדיף שהאישה תישאר בבית ולא תעבוד או שתעבוד במקומות שהם יותר בטוחים.
עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לפעמים לדעת מה הסבל היותר גדול, כשאומרים לה לשבת בבית או שהיא תצטרך להגיע למקום העבודה המבזה, המטריד והמשפיל כל יום מחדש כי היא צריכה את התעסוקה.
קסניה סבטלובה: אם אנחנו לא מתמודדים עם דבר אחד, כתוצאה מכך אנחנו מזניחים גם את הדבר השני.
קסניה סבטלובה: כל פעם נשאלת השאלה איך אנחנו בכל זאת מגיעים לכך שהמהפכה תפרוץ באותו זמן, במקביל בכמה תחומים.
קסניה סבטלובה: צריך להסתכל על המכלול בצורה - המילה הזאת קצת שחוקה אבל אני בכל זאת אגיד אותה – הוליסטית.
קסניה סבטלובה: שכר הוא לא רק שכר.
קסניה סבטלובה: שכר זה גם חינוך, שכר זה גם תנאי עבודה נאותים, שכר זה גם שוויון ביחס לאדם באשר הוא אדם, אישה או גבר.
קסניה סבטלובה: אני רק יכולה להגיד שכל פעם שיש את אי הצדק הזה, את אי השוויון הזה, אנחנו צריכים לזעוק בכל המעגלים, כל ארגוני הנשים ביחד, כל חברות הכנסת ביחד ללא יוצא מן הכלל.
קסניה סבטלובה: צר לי שאין בדיון הזה יותר חברות כנסת.
קסניה סבטלובה: באמת צר לי כי אני חושבת שזה משהו שפוגע בשכבות האוכלוסייה כולן במדינת ישראל ואין כאן מישהו שהוא מוגן בעניין הזה, יהודים או ערבים, יוצאי אשכנז או ספרד או דוברי רוסית או אמהרית.
קסניה סבטלובה: כולם בסירה אחת בסופו של דבר.
קסניה סבטלובה: אני חושבת שהרחבת המעגלים מסביב למאבק הזה ויציאה מהקונספציה שיש כאן גורמים מסוימים שהם אלה שמובילים את המאבק הזה – שדולת הנשים, הוועדה הזאת – אבל בכל השאר זה לא נוגע, זה איכשהו אנחנו לבד עם עצמנו כאן מדברות, זה צריך להשתנות.
קסניה סבטלובה: חבל שנחמן שי יצא כי אני משבחת אותו על כל פעם שהוא בא לכאן כי הנושא באמת חשוב לו.
קסניה סבטלובה: ביחד, במאמצים כאלה, אנחנו נוכל לשנות את המציאות.
קסניה סבטלובה: עאידה, אני מודה לך מאוד על המאמצים שלך, על שאת לא מרפה ואני מחזקת את ידייך בכל מה שאת עושה.
קסניה סבטלובה: אני מקווה שבפעם הבאה שנשב כאן, נשב כאן עשר חברות כנסת, 15 חברות כנסת וחברי כנסת כי את זה צריכים לשמוע גברים ונשים כאחד.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו פתחנו ודיברנו בהתחלה על המעבר בהבאת נושאים שקשורים לנשים לוועדות אחרות.
עאידה תומא סלימאן: אמרתי שאני תמיד בירכתי על מעבר כזה בו גם ועדות בכנסת מתחילות לדון בנושאים שקשורים לשוויון נשים ולזכויותיהן, אבל אני מאוד מקווה שזה לא בא מתוך עזיבה של המקום הזה, של הוועדה לקידום מעמד האישה שאמורה להוביל, אמרת מהפכה, אפשר להגיד שינויים, אבל להוביל את הקו האמין ביותר במעקב אחרי הנושאים האלה.
עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר בימים שיש בהם תקשורת שעטה על נושאים שקשורים לנשים ובימים שאין התקשורת מסתכלת על הנושאים האלה, הוועדה הזאת תמשיך לדון, תמשיך לעקוב ותמשיך לעבוד ולשנות את המצב.
עאידה תומא סלימאן: גלי אמיר, מנהלת תחום באגף השכר והסכמי עבודה, משרד האוצר.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שתוכלי לומר מה בדיוק הכיוונים של משרד האוצר או בכלל מה הכיוון של נציבות שירות המדינה.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שגם הנציבות תענה.
<גלי אמיר: הנציבות תענה על התחומים שבסמכותה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה שאת תעני על התחומים שבסמכותך.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שגם תוכלי לפרט מה בדיוק הכיוונים שאתם מתכננים או כבר מבצעים.
<גלי אמיר: אם אתם רוצים לשמוע קצת נתונים על הנעשה בשירות המדינה, הרי שבכלל שירות המדינה בשנת 2015 כ-64 אחוזים מכלל המשרות היו משרות נשים.
<גלי אמיר: פערי השכר בשכר הברוטו עמדו על עשרים אחוזים ובשכר הנטו הם הצטמצמו ל-13 אחוזים.
<גלי אמיר: אני מסבירה עכשיו ממה הפערים נובעים כי עשינו ברייק דאון.
<גלי אמיר: פערי השכר נובעים קודם כל מהתפקידים ומהמקצועות כי הנתון הזה הוא על כלל האוכלוסייה.
<גלי אמיר: זה לוקח את כל המקצועות שקיימים בשירות המדינה ובכל התפקידים של גברים ונשים.
<גלי אמיר: זה נובע מתפקידים, מה שאמרו כאן קודם על הסללה לתפקידים מסוימים, זה נובע בתוך אותו דירוג מכך שגברים בחלק ניכר מהדירוגים הם בתפקידים יותר בכירים וזה נובע מעבודה בשעות נוספות ומרכיב של החזרי הוצאות.
<גלי אמיר: הצעדים שאגף השכר עשה בשנים האחרונות נעשו דרך הסכמים קיבוציים.
<גלי אמיר: בהסכם המסגרת של שנת 2011 הכנסנו תוספת מעונות להורים שהם הורים עובדים.
<גלי אמיר: התוספת ניתנת גם לגברים וגם לנשים, לפי הכללים שנקבעו בהסכם.
<גלי אמיר: זאת תוספת שאמורה גם לצמצם את פערי השכר.
<גלי אמיר: הסכם המסגרת האחרון שנחתם ב-2016 - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל אם היא ניתנת גם לגברים וגם לנשים, איך היא תצמצם את הפער?
<גלי אמיר: היא ניתנת להורים מפני שזה הוכר כזכות הורית.
עאידה תומא סלימאן: אי אפשר להתייחס לזה כאחד הצעדים שסוגר פערים.
עאידה תומא סלימאן: זאת הטבה טובה, זאת זכות טובה שניתנת להורים ואני שמחה עליה, אבל היא לא תסגור פערים.
<גלי אמיר: אם תתני לי לענות.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן לך אבל גם זכותי לברר ולהבהיר דברים.
<גלי אמיר: הסכם המסגרת האחרון שנחתם ב-2016 פורץ דרך מהבחינה הזאת מפני שלראשונה הייתה הסכמה של ההסתדרות לתת תוספת שכר שהיא אחוזית אלא שקלית, ואני רוצה להסביר.
<גלי אמיר: אם נותנים חמישה אחוזים למישהי שמשתכרת 5,000 שקלים ולמישהי שמשתכרת 10,000 שקלים, ברור שבאחוזים זה אותו הדבר אבל בכסף שבסוף נכנס לכיס, זה יותר.
<גלי אמיר: הפעם לראשונה התקבלה הסכמה של ההסתדרות ללכת על מתווה ברירת מחדל כך שלפחות מחצית התוספת תינתן כתוספת שקלית ומחציתה אחוזית.
<גלי אמיר: כל דירוג כמובן רשאי לנהל משא ומתן כשמחצית התוספת השקלית היא ברירת מחדל.
<גלי אמיר: אפשר רק להגדיל את התוספת השקלית וזה משהו שהוא חד משמעית מצמצם פערי שכר.
<גלי אמיר: אני מקווה שזה סימן לבאות ושנקבל גם בעתיד את ההסכמה של ההסתדרות לתוספות שכר מהסוג הזה.
<גלי אמיר: דבר נוסף שהיה בהסכם המסגרת האחרון הוא קיצור שעות העבודה ומתן יום חופשה גם לגברים וגם לנשים כדי לעודד השתתפות של גברים הורים בנטל של חופשת הקיץ וקיצור שעות העבודה או בעשר שעות במצטבר או לדירוגים ששעות העבודה שלהם קצרות יותר, שהם לא עובדים שמונה וחצי שעות אלא פחות, ביום חופשה נוסף.
<גלי אמיר: זה יום חופשה ושעות חופשה נוספות על חשבון המעסיק שנועדו לעודד גם גברים וגם להקל על נשים ועל גברים בנטל של חופשת הקיץ.
<גלי אמיר: מעבר לזה, אני אולי קצת נוגסת בחלק של נציבות שירות המדינה וגם הם יכולים להגיד את זה, קיימת בשירות המדינה הגדרה של משרת הורה כאשר במשך שנת הלידה הראשונה מקוצרת בשעה אחת ולאחר מכן, לפי הכללים שבתקשי"ר, בחצי שעה.
<גלי אמיר: התקן של האישה הופך להיות שמונה שעות עבודה.
<גלי אמיר: ברגע שאישה עושה חצי שעה נוספת, היא מקבלת עליה תשלום כמו שמקבלים עבור שעות נוספות, 125 אחוזים.
<גלי אמיר: גבר במשרת הורה שיישאר במשרד את החצי שעה הנוספת הזו, יקבל את התשלום במאה אחוזים בלבד ולא ב-125 אחוזים.
<גלי אמיר: זה גם בא לעודד את הנשים להישאר בעבודה בשעות נוספות.
<גלי אמיר: אם את רוצה שאני אתייחס לדברים נוספים, תאמרי.
עאידה תומא סלימאן: לאחר שכבר עשיתם את הצעדים האלה, האם הייתה לכם איזושהי בדיקה כמה זה שיפר?
עאידה תומא סלימאן: לפי דוח ה-OECD, את דיברת על הסכמים מ-2015 או 2016, בחמשת השנים האחרונות לא חל שינוי בפער הקיים בשכר בין גברים לנשים.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, או שהצעדים האלה לא הניבו את הפירות או שעדיין מוקדם.
<גלי אמיר: עדיין מוקדם.
<גלי אמיר: התוספת הראשונה לפי ההסכם ניתנה רק ביולי 2016, כך שעדיין אין לנו נתונים כדי לראות את ההשפעה של התוספת.
<גלי אמיר: אבל תוספת שניתנת כתוספת שקלית, יש לה יתרון בצמצום פערי השכר.
עאידה תומא סלימאן: ברוכים הבאים והבאות חברי הכנסת אילן גילאון, ג'מאל זחאלקה ולאה פדידה.
עאידה תומא סלימאן: נמצאת כאן קבוצת תלמידים שהצטרפה אלינו.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן את זכות הדיבור לחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה בהיותו אחד המציעים.
עאידה תומא סלימאן: אתה רוצה להתייחס לפני שמתקדמים?
ג'מאל זחאלקה: אני אומר כמה מלים.
ג'מאל זחאלקה: אני גם רוצה לשמוע.
ג'מאל זחאלקה: קודם כל, אני מברך את שדולת הנשים על נייר העמדה הענייני והממצה.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהאמור בו נכון ושהוא מראה כיוונים חשובים.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להעיר כמה הערות.
ג'מאל זחאלקה: ההערה הראשונה היא לעניין ממוצע השכר האמיתי.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו בוועדת החינוך, וכל מי שעוסק בחינוך, מבקשים נתונים של אחוזי ההצלחה בבגרות לא מאלה שניגשו לבגרות או מאלה שלומדים בכיתה י"ב אלא מכלל קבוצת הגיל.
ג'מאל זחאלקה: אם אנחנו ניקח את כלל הנשים בגיל העבודה בארץ ונחלק את השכר – דרך אגב, כולן עובדות ויש כאלה שמקבלות משכורת אפס כי לא משתכרות בעבודת הבית – המצב הרבה יותר חמור.
ג'מאל זחאלקה: לא עניין ההשוואה ל-OECD מדירה שינה מעיני אלא המצב בארץ.
ג'מאל זחאלקה: המצב הוא שאחוזי התעסוקה הם נמוכים בקרב הנשים.
ג'מאל זחאלקה: אם מחפשים ממוצע, צריך לקחת בחשבון את כל הנשים, את כל הנשים שיכולות לעבוד.
ג'מאל זחאלקה: כך אתה יכול לקבל תמונה אמיתית של פערים בין נשים לגברים.
ג'מאל זחאלקה: דבר שני הוא אחריות הממשלה.
ג'מאל זחאלקה: כל עניין קידום מעמד האישה לא מתקיים באופן ספונטני.
ג'מאל זחאלקה: לא מתקיים מסיבות שאני לא רוצה להיכנס אליהן.
ג'מאל זחאלקה: כאן צריכה להיות עשייה.
ג'מאל זחאלקה: על כל דבר נאבקים, על כל דבר צריך לעבוד וצריך להזיע כדי לקדם אותו.
ג'מאל זחאלקה: לממשלה יש יכולת להתערב כאן והיא צריכה להתערב.
ג'מאל זחאלקה: היא חייבת להתערב.
ג'מאל זחאלקה: בלי התערבות ממשלתית, המצב לא ישתנה.
ג'מאל זחאלקה: לממשלה יש כמה כלים ואני אזכיר רק אחד מהם שמרכז הכובד שלו נמצא בחברה הערבית וזה שכר מתחת לשכר מינימום עבור עבודה במשרה מלאה.
ג'מאל זחאלקה: זאת לא תופעה שולית אלא זאת תופעה אדירה של נשים קשות יום שמועסקות במרכולים, במשרדי עורכי דין, בכל מיני משרות, רושמים שהאישה עובדת חצי משרה וכך היא כאילו מקבלת שכר מינימום אבל בפועל זה לא כך.
ג'מאל זחאלקה: מה האכיפה בעניין הזה?
ג'מאל זחאלקה: אין אכיפה.
ג'מאל זחאלקה: האכיפה מתקרבת לאפס ולא עושים שום דבר.
ג'מאל זחאלקה: את התופעה הזאת לא רואים בסטטיסטיקה.
ג'מאל זחאלקה: היא לא מופיעה כי הסטטיסטיקה מסתכלת על נתונים רשמיים וזאת תופעה שצריך לטפל בה.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו דורשים שתהיה אכיפה.
ג'מאל זחאלקה: המצביעים שלי שעושים דבר כזה, אנחנו רוצים שהם יוענשו ושתהיה אכיפה של הדבר הזה.
ג'מאל זחאלקה: המקצועות.
ג'מאל זחאלקה: אם מדברים על כך שברמה של העסק הפרטי או מקום העבודה המסוים יש פערים בשכר של נשים וגברים על אותה עבודה, אם מסתכלים במקרו הגדול, המדיניות הממשלתית עושה כך שבמקצועות שרוב העובדים בהם הן נשים, הן מקבלות שכר פחות.
ג'מאל זחאלקה: שכרן הוא פחות מאשר מקבלים במקצועות אחרים.
ג'מאל זחאלקה: המצב הזה, הממשלה יכולה לעשות כאן.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שכדי לעשות דבר כזה, מי שהיום קובע שכר מורים, שכר עובדות ועובדים סוציאליים, שכר של אחים ואחיות, הוא צריך לראות במו עיניו שאחד הדברים שהוא צריך לקחת בחשבון זה שיש פער בשכר בין נשים לגברים והוא צריך לעשות משהו לתיקון המצב הזה.
ג'מאל זחאלקה: טיפול בנקודה הזאת יביא לשיפור המצב באופן משמעותי.