GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<נאוה כהן אביגדור: אם אתם רוצים לחשוב על שלושה חלקים מרכזיים, מניעה והסברה זה חלק אחד מרכזי, אכיפה זה חלק שני מרכזי ובתווך, המוקד, שיאפשר לפנות בכל מיני דרכים, גם עם כפתורי דיווח שאנחנו נדאג שיהיו בכל המכשירים ולכולם תהיה גישה ואנחנו נשתף פעולה כדי למגר את התופעה הזו ככל שאפשר.
עליזה לביא: מה שאנחנו מציעים כאן, ד"ר נאוה, אנחנו מבקשים את הפגישות האלו עוד קודם.
עליזה לביא: גם בדיונים קודמים שמענו ואנחנו באמת מברכים על ההקמה של "מאור", על התקציבים, על העניין, על היציאה לדרך מבחינת תפקידים, תיאורי תפקיד ועוד ועוד ועוד, אבל בינתיים יש פה ידע, יש פה הבנה, יש פה ניסיון, הדברים עולים פה על השולחן.
עליזה לביא: תקיימו ישיבות.
עליזה לביא: יש פה אנשים שרוצים לתת לכם את הידע.
עליזה לביא: תיקחו אותו, תשבו.
עליזה לביא: הנה, ציפי מציעה פגישה, תקיימו את הפגישות, חלק מהרעיון של הוועדה הזו זה להכיר את כל הידיים העובדות, כי עובדים כאן.
עליזה לביא: יש פה ארגוני שטח שהרבה מאוד זמן לפני שהמערך קם או יוקם או יתחיל להיות תכלס, נמצאים כבר בשטח ועושים את העבודה.
עליזה לביא: אז תשתמשו בידע הזה, תקיימו את הפגישות.
<נאוה כהן אביגדור: אנחנו עושים את זה.
<נאוה כהן אביגדור: משרד הרווחה, המשרד - - -
עליזה לביא: יד ימין חייבת לדעת מה קורה עם יד שמאל.
<עידית הראל שמש: חברת הכנסת לביא, לא הבנתי מה המשטרה היום בפועל עושה.
עליזה לביא: הוועדה קודם כל מבקשת ואני חוזרת ומבקשת, רפ"ק ירון שטרן, ראש חוליית סייבר, תהיו יותר אקטיביים, תבינו שהמציאות משתנה.
עליזה לביא: אני אצא מהחדר הזה, המציאות תמשיך להשתנות.
עליזה לביא: אתם חייבים להיות צמודים.
עליזה לביא: יש פה את השפה, את הכלים, את הטכנולוגיה - - -
<ירון שטרן: אנחנו הגורם שמכיר את הרשת ומכיר בדיוק את ה - - -
עליזה לביא: ועדיין חקירה אחת.
<ירון שטרן: את כל הארגון להעביר לשם ייקח קצת זמן.
עליזה לביא: אתם חייבים לשים בראש סדר העדיפויות שלכם את המיגור של הזנות במרחב הציבורי הקיים ובמרחב הווירטואלי.
עליזה לביא: הזנות עוברת ועוברת בדרכים מאוד רבות ומאוד מגוונות ומאוד טכנולוגיות, אל תוך הרשת וזה חייב - - -
<רחלי זוארץ-לוי: הבנות שלנו, הן בנות 21, 22, הן לא קטינות, אבל הן צעירות מאוד, שהיום ברגעים אלה התחילו את דרכן בזנות ועל אנחנו מדברים, זנות וירטואלית, שוכחים שיש שם צעירות שעכשיו מתחילות את דרכן.
<רחלי זוארץ-לוי: הרשויות ימשיכו לזרוק כספים בשביל לטפל בהן בעוד עשר שנים, עם טראומות על טראומות על טראומות.
<רחלי זוארץ-לוי: זה הזמן, עכשיו.
עליזה לביא: באיזון הזה של נשים צעירות ונערות שמחפשות איך להגיע לזנות, הזנות מגיעה אליהן.
עליזה לביא: כאן אנחנו צריכים להבין שחייבת, חייבת להיות עבודה שלכם.
עליזה לביא: האתרים קיימים, התלונות מגיעות.
עליזה לביא: קדימה, תתעוררו.
עליזה לביא: המציאות השתנתה.
עליזה לביא: האם אפשר עוד להגיד להחליף דיסקט?
עליזה לביא: האם יש מילה חדשה לדיסקט?
עליזה לביא: בואו נבין, אמרנו לצאת מהקופסה - - -
<נעמה ריבלין: למי להגיש תלונה?
<נעמה ריבלין: שאלה קונקרטית, בינתחומי רוצים להגיש תלונה, שלא יגיעו לשם ויגידו להם - - -
עליזה לביא: למשטרה.
עליזה לביא: למשטרת ישראל.
<נעמה ריבלין: במשטרה - - - אומרת "אין לנו מה לעשות עם זה".
<קריאה: אמרנו לפני שנה לגבי מישהו שיש לו מכון ליווי - - -
עליזה לביא: מה זאת אומרת ש"למשטרה אין מה לעשות עם זה"?
עליזה לביא: מה למשטרה אין למה לעשות עם זה?
עליזה לביא: מי אמר לך שלמשטרה אין מה לעשות עם זה?
<נעמה ריבלין: סליחה, חברת הכנסת, אני ניגשתי עם תלונה על "סקס אדיר", אפילו יותר קונקרטי מזה.
<נעמה ריבלין: אמרתי, הנה, פרסום, 205ג, זה אסור.
<נעמה ריבלין: העבירו אותי למישהו שמקבל תלונות אינטרנטיות ואז ישבתי אצלו שעה, הוא אומר לי, "מה את רוצה ממני?
<נעמה ריבלין: נעברה עבירה עלייך", אמרתי "גם עליי", "זה לא אליי".
עליזה לביא: רק שנייה, למי ניגשת?
עליזה לביא: בתחנה בתל אביב?
עליזה לביא: אין מישהו ספציפי - - -
<נעמה ריבלין: ניגשתי לתחנה הסמוכה לביתי.
עליזה לביא: רגע, רגע, ירון, תעשה לנו סדר.
עליזה לביא: יכול להיות מצב שמגישים תלונה והשוטר לא מבין על מה מדברים איתו?
עליזה לביא: יש מציאות כזאת?
<ירון שטרן: בואו רגע, בלי - - -
עליזה לביא: זה מזכיר לי את הנשים המוכות.
עליזה לביא: זה היה בדיחה, תודה לאל זה עבר שינוי.
עליזה לביא: אז אם כאן צריך לעשות שינוי והטמעה והדרכות לשוטרים, אז בואו נעשה את זה.
<ירון שטרן: השוטרים במרכזי השירות לאזרח מודעים לנושאים הללו, הם יודעים לקחת תלונות.
<ירון שטרן: אם במקרה היה פה איזה שוטר שלא הבין - - -
<נעמה ריבלין: התחלפה משמרת תוך כדי שניסיתי - - -
<עידית הראל שמש: טלפון, לדעת למי להתקשר, אתה יכול לתת לנו?
<ירון שטרן: יודעים גם למי לפנות בתחנת המשטרה ולקבל את הסיוע כיצד לגבות את התלונה הזאת.
עליזה לביא: בפעם הבאה שיש לכן תלונה וזאת התשובה, תבואו אליי.
עליזה לביא: אני מבקשת, תבואו אליי.
<נעמה ריבלין: אני חייבת לומר - - -
עליזה לביא: תבואו אליי.
עליזה לביא: אם באמת זאת המציאות ואנחנו נגלה, כמו שהיה, אני מזכירה לכן את מרכזי האלימות וכל מה שקרה עם נשים מוכות, שזו הייתה בדיחה, ותודה לאל הייתה פה עבודה נהדרת, גם עם הטרדות מיניות.
עליזה לביא: הרבה פעמים בחיים אין לנו הגדרות למצוקות ולבעיות, אז אם עכשיו צריך להגדיר שיש פה פער מאוד גדול בנושא הזה, אז בואו נעשה את זה ביחד.
עליזה לביא: אני מבקשת מכן, אתן עושות את עבודת הקודש בשטח, יש לכן תלונה – בואו אליי.
<נעמה ריבלין: אני אבדוק מה קרה עם התלונה שלנו - - -
עליזה לביא: בבקשה, בבקשה.
עליזה לביא: קדימה, תעשי case study.
עליזה לביא: יש לנו פה את ירון שהוא שותף נאמן לנושא הזה, בואו נעשה case study ונלמד.
עליזה לביא: אנחנו עושים דיון המשך עוד שלושה חודשים עם תשובות שלכם, הפרקליטות, עם תשובות שלכם, של משטרת ישראל, המשרד לביטחון פנים, בואו ניקח את זה ונצעיד את זה קדימה.
<נעמה ריבלין: - - - על לימור, עומר, לירון שמפרסם את המודעה הזאת, למי לפנות?
<נעמה ריבלין: בתחנת המשטרה הקרובה הוא לא יעשה את זה, זה רשת, זה לא אדם פרטי.
<נעמה ריבלין: אז למי לפנות?
עליזה לביא: תעבירו אליי.
עליזה לביא: הוועדה מבקשת מהמשטרה, אני מסכמת, להכניס לסדר העדיפויות שלה את הטיפול בתופעת הזנות וסקירת אתרים המפרסמים שירותי זנות ולפעול בצורה אקטיבית.
עליזה לביא: הוועדה ממליצה למשטרה להעביר הכשרות בנושא טיפול בתלונות בנושא תופעות הזנות ועבודות מול מתלוננים.
עליזה לביא: נרצה לקבל עוד שלושה חודשים הבנות על מה שנעשה.
עליזה לביא: בעקבות הדברים שעולים בדיון הזה אנחנו נקיים דיון המשך עוד שלושה חודשים ומעקב אחרי הטיפול בתופעת הזנות והפרסום באינטרנט.
עליזה לביא: אנחנו נבקש גם מהמשרד לביטחון פנים, גם מהפרקליטות, גם מהמשטרה, את דרכי ההתמודדות שאתם נוקטים נגד התופעה ומה השתנה בשלושת החודשים האחרונים מאז שבעצם התכנסנו, ראינו, למדנו, הבנו שהתופעות הולכות וגדלות וצריך לראות איך מתמודדים איתן ומהם האמצעים שאתם נוקטים כדי למזער את התופעה של פרסום הזנות באינטרנט.
עליזה לביא: הוועדה תפנה ליו"ר ועדת חוקה, חוק ומשפט בנושא קידום הצעת החוק הממשלתית בנושא הגבלת שימוש וגישה לאתרי אינטרנט לשם מניעת ביצוע עבירות.
<קריאה: יש בעיה עם - - -
עליזה לביא: בואו נבדוק את זה.
עליזה לביא: הוא אמר שיש בעיה.
עליזה לביא: הרגע אתה אמרת לנו שאין בעיה עם האפליקציות.
<קריאה: אמרתי שגם לאפליקציות יש - - -
עליזה לביא: זה אומר שאין בעיה.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: ההצעה כרגע מדברת על אתר.
<נירה לאמעי-רכלבסקי: אנחנו נצטרך לראות איך אפליקציה יכולה להיכנס להגדרה הזאת.
עליזה לביא: אם זה לא ייכנס להגדרה אז מה עשינו?
עליזה לביא: כלומר, אם אנחנו רוצים לקדם את האיחור שלנו, אז בואו נכניס את כל המופעים השונים.
עליזה לביא: הוועדה למדה כי החשיפה לאתרים ולאפליקציות הגדילה את אחוז הצעירים והצעירות שצופים בהם ובהתאם לכך אחוז המשתמשים בשירותי הזנות עלה.
עליזה לביא: הוועדה מבקשת מהמשרד לביטחון פנים להעביר נתונים לגבי הגשת תלונות בנושא הצעות לזנות והאם ננקטים צעדים כנגד אתרים.
עליזה לביא: מפרקליטות המדינה, האם הוגשו תביעות בנושא?
עליזה לביא: הוועדה מבקשת מפרקליטות המדינה לבחון אפשרות של חסימת אתרי זנות, בדומה לחסימת אתרי הסתה.
עליזה לביא: תודה רבה לכל המשתתפות והמשתתפים, תודה לפרקליטות ולמשרד לביטחון פנים, למשטרה ולכל הנציגים עושים עבודה קשה, טובה, בשטח.
עליזה לביא: אנחנו נחזור וניפגש, יש לכם את כל התאריכים של הדיונים הקרבים בכלל.
עליזה לביא: כל מי שרוצה להתעדכן בדיונים של הוועדה מוזמן לפנות לאמל, המרכז שלנו, וכמו שאמרתי, ההמשך של הדיון הזה עוד שלושה חודשים.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-28 לפברואר 2017 והיום אנו נתמקד באכיפת חוקי העבודה – נשים באוכלוסיות מוחלשות.
עאידה תומא סלימאן: האמת, חלק מהמוזמנות והמוזמנים וגם אלה שיציגו עדיין לא הגיעו, יגיעו באיחור, יצטרפו אחר כך, אבל אנחנו חייבות להתחיל.
עאידה תומא סלימאן: בוועדה, מתחילת הקדנציה, כשהתמניתי ליושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, לקחתי על עצמי את הנושא של תעסוקת נשים ותנאי ההעסקה שלהן כנושא שנרצה בוועדה להתמקד בו, מאחר ואני יודעת ומכירה מהשטח את הקושי הרב שקיים, במיוחד באוכלוסיות שהן, אפשר להגיד, אוכלוסיות מוחלשות, בגלל שהן בפריפריה החברתית והגיאוגרפית והכלכלית במדינת ישראל.
עאידה תומא סלימאן: שלושת המישורים האלה מתווספים לקבוצות כמו במיוחד נשים ערביות ונשים חרדיות והם מהווים חסמים בפני הנשים האלו בבואן להשתלב בשוק העבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא אחזור על כל הדברים שתמיד אמרנו אותם, הצלחנו בשנים האחרונות, במאמץ די רב של ארגוני נשים ערביות, לשנות את השיח שהיה קיים משך שנים רבות בעניין תעסוקת נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: כל הזמן הטענה הייתה שמבחינה תרבותית יש קושי לנשים הערביות להשתלב בשוק העבודה ושהחסמים הם בעיקר התרבות והמשפחות הערביות שמונעות מנשים לצאת לעבודה.
עאידה תומא סלימאן: הצלחנו גם דרך מחקרים, דרך מאבקים ודרך דוגמאות אישיות כן לשנות את השיח ושהמדינה תודה סוף סוף במדיניות האפליה, שגרמה לחסמים מבניים בפני הנשים הערביות להשתלב, כולל עניינים כמו מחסור בתחבורה ציבורית או מחסור במעונות יום, במסגרות יום לתינוקות ועוד ועוד חסמים, אבל היום, במקום להתמקד באחוז הגדול של נשים שלא מצליחות עדיין להשתלב בשוק העבודה, נרצה להתמקד באלו שכבר שברו את המחסומים האלה, נכנסו לשוק העבודה, עובדות, ורבות מהן מצליחות מאוד להשיג משרות טובות ולהתקדם במשרות שלהן, אבל לצערנו הרב, עדיין נמצאות במציאות מאוד קשה ומורכבת, של מקומות עבודה ומעסיקים שמנצלים אותן ושגורמים להן לעבוד גם בתנאי עבודה וגם בתנאי שכר מאוד ירודים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום גם נשמע עדויות של נשים על הפרות בוטות של מעסיקים את זכויותיהן ואנחנו נרצה אחר כך לשמוע את הגורמים הממשלתיים, שאמונים על האכיפה - - - בעיקר שתי הקבוצות שדיברתי עליהן, נשים ערביות ונשים חרדיות.
עאידה תומא סלימאן: כמובן שזה לא אומר שאנחנו מזניחות את שאר הנשים, אנחנו עוסקות תמיד בעניינים שקשורים לזכויות בעבודה, אבל זו ההתמקדות שלנו.
עאידה תומא סלימאן: לפני שבועיים התראיינתי על ידי בחורה מאוד אנרגטית, עם אמביציה מאוד גדולה, סמאח, שלקחה על עצמה איזשהו מבצע, בואו נגיד, של מאבק יחיד.
עאידה תומא סלימאן: היא יצאה כעיתונאית וחקרה את הנושא של הפרות זכויות נשים בעבודה.
אוסאמה סעדי: נשים ערביות ספציפית או בכלל?
עאידה תומא סלימאן: ספציפית נשים ערביות, ואני חייבת להגיד שכשראיתי את הסרטון הראשון שהיא הפיצה באתר "כאן" נדהמתי מהכוח שהיא שידרה.
עאידה תומא סלימאן: אתם תראו את זה עכשיו, אנחנו נשדר את הסרטון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אחר כך היא ראיינה אותי, לא חשוב מה חשבתי על הריאיון אחרי שיצא, אבל אני חייבת להגיד שהיא לקחה את הנושא - - -
דב חנין: את עושה לנו ספוילר.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, אתם לא תראו את הריאיון איתי, אתם תראו סרטון אחר.
עאידה תומא סלימאן: אני אתגרתי את סמאח ואמרתי לה, את יודעת מה?
עאידה תומא סלימאן: הנושא הזה הוא קרוב ללבנו.
עאידה תומא סלימאן: יש הרגשה שאת אומרת שאנחנו לא מטפלות בזה ואילו אני לפחות בוועדה הזו כבר קיימתי כמה וכמה ישיבות בנושא, אבל הנה, אני זורקת לך את הכדור.
עאידה תומא סלימאן: תבואי, אני רוצה לשמוע ממך ומאחרות עדויות ולא רוצה להגיד להתעמת, אלא לפתוח שיח עם גורמי האכיפה, כדי לשפר את המצב.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל נראה את הסרטון, את התחקיר שהיא עשתה ואחר כך נתחיל את הדיון.
עאידה תומא סלימאן: (הקרנת סרטון).
עאידה תומא סלימאן: אמרתי לכם.
אוסאמה סעדי: הבעיה שכולנו יודעים - - -
עאידה תומא סלימאן: אפילו ניסיתי לעשות ספוילר ובכל זאת - - - קודם כל אני שמחה שחברי הכנסת וחברות הכנסת כיבדו אותנו בנוכחותם.
עאידה תומא סלימאן: זה בדיוק מה שציפיתי לו.
עאידה תומא סלימאן: סמאח חשפה משהו שלא הכרנו.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מכירים את המציאות ואנחנו מכירות את המציאות ואנחנו יודעות שלצערי הרב, זה המצב הקיים בהרבה מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת את הוויכוחים, ואמרתי את זה בישיבה הקודמת, שהיו לנו כשהייתי מנכ"לית "נשים נגד אלימות" והתחלנו לעסוק בנושא של תעסוקת נשים ערביות, ב-2004, אז חלק מהנשים שעבדו בארגון מאוד כעסו, "למה הן מסכימות לעבוד תמורת 1,200 שקל בחודש?
עאידה תומא סלימאן: " וזו שאלה שרבים שואלים, "למה היא מסכימה לעבוד?", "למה היא לא מתלוננת?
עאידה תומא סלימאן: " "למה היא לא באה וחושפת את המצב?
עאידה תומא סלימאן: " אני תמיד אמרתי, כאשר על כל תפקיד, זוטר ככל שיהיה, עם משכורת נמוכה ככל שתהיה, יש 100 מתמודדות, אז כל אחת, אם היא תאמר לא היא לא יודעת אם היא בכלל תמצא עוד עבודה והיא בטוחה שבמקומה - - - ואומרים את זה המעסיקים, "אם את לא רוצה – יש עוד 100 שיסכימו לעבוד במשכורת הזו".
עאידה תומא סלימאן: דבר שני, אם אנחנו באים ממשפחות ורוב המשפחות הערביות חיות מתחת לקו בעוני, וכאשר ההכנסה היחידה של המשפחה יכולה להיות בסך הכול 4,000 או 5,000, עם כמה נפשות, אז עוד 1,500 למשפחה הזו זה קפיצה די רצינית בהכנסה, שלא הרבה יהיו מוכנות לוותר עליה, לצערי הרב.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, ההיצע והביקוש, כללי המשחק העתיקים בתוך שוק העבודה, כנראה משחקים תפקיד גדול מאוד.
עאידה תומא סלימאן: כמובן שאפשר עוד לדבר על כל הנושא של איך זה משפיע על כניסה לשוק העבודה, אבל אני לא אאריך בזה, למרות שכשמתחילים לדבר על תעסוקת נשים ועל תנאי העסקה תמיד יש לי את הרצון להיסחף ולדבר עוד ועוד, אבל אני אאפשר לאחרים.
עאידה תומא סלימאן: יש לנו היום הרבה ניירות עמדה שהייתי רוצה שקודם כל נעבור לשמוע מגורמי השטח, אם לא אכפת לכם, חברי וחברות הכנסת, או שנלך לפי השיטה הידועה בכנסת.
אוסאמה סעדי: לא, נשמע אותם.
עאידה תומא סלימאן: עידית ליבוביץ' שקד, מ"קו לעובד", בבקשה, גבירתי.
<עידית ליבוביץ' שקד: בוקר טוב.
<עידית ליבוביץ' שקד: בעמותת "קו לעובד", אני מניחה שרובכם מכירים, אנחנו מעניקים סיוע לכל האוכלוסיות בישראל והכוונה היא לאוכלוסיות של עובדים ישראלים, פלסטינים, נשים ערביות ישראליות, מהגרות עבודה, מבקשות מקלט ופליטות, עובדות ללא אשרה וללא מעמד.
<עידית ליבוביץ' שקד: לצערנו, בשל התקציב שלנו, אחד התנאים שאנחנו מעמידים לסיוע לעובדים זה עובדים שמגיעים מאוכלוסיות חלשות, עובדים שמשתכרים שכר של מקסימום 6,500 שקלים לחודש.
<עידית ליבוביץ' שקד: בנייר פחות התעסקנו בנושא האכיפה ויותר התעסקנו בתופעות החמורות שאנחנו פוגשים.
<עידית ליבוביץ' שקד: לגבי נשים ערביות אני לא אחזור על הדברים שכבר נאמרו כאן כי הם ריכזו הכול, אנחנו מדברים על שכר מינימום מאוד נמוך, אנחנו מדברים על הפרת זכויות, על אפליה - - -
עאידה תומא סלימאן: לא שכר מינימום נמוך, אלא שכר נמוך.
<עידית ליבוביץ' שקד: שכר חודשי מאוד נמוך שכמובן לא נושק, בהרבה מאוד פעמים, לשכר המינימום.
<עידית ליבוביץ' שקד: מדברים על אפליה כפולה, גם על בסיס של מגדר וגם על בסיס של לאום, שבאה לידי ביטוי באופן מאוד מאוד חמור גם כשהמעסיק הוא ערבי ועל אחת כמה וכמה כשמדובר במעסיק שהוא יהודי.
<עידית ליבוביץ' שקד: ניצול מאוד בוטה של המצב הכלכלי ממנו הנשים האלו מגיעות, כמו שראינו כאן וכפי שאמרה יושבת ראש הוועדה, על כל אחת שלא תסכים לקחת עבודה יבואו 100 אחרות שיסכימו.
<עידית ליבוביץ' שקד: אצל עובדות ישראליות, מה שאנחנו רואים בעיקר ואת זה אנחנו מנתחים מתוך הפניות שאנחנו מקבלים אצלנו, זה קודם כל בכלל איזושהי היחלשות מאוד מאוד משמעותית בוודאות ובמחויבות שיש למעסיק כלפי העובדים שלו.
<עידית ליבוביץ' שקד: זה משהו שאנחנו רואים בכל הענפים והיינו מצפים שאצל עובדות ישראליות שנתפסות כחזקות יותר אנחנו נראה את זה פחות, אבל לא, גם שם אנחנו רואים מסגרות משרה לא יציבות, העדפה להעסקה על בסיס שעתי או באחוזי משרה מאוד נמוכים כשיתר השעות מוגדרות כשעות נוספות כדי שלא יצטרכו לשלם עליהן זכויות סוציאליות.
<עידית ליבוביץ' שקד: אנחנו רואים גם שם תשלום של שכר שנמוך מהמינימום.
<עידית ליבוביץ' שקד: הרבה העסקות במסגרת של פרילנס.
<עידית ליבוביץ' שקד: אנחנו רואים את זה בתחומי החינוך, ההוראה, במקצועות הטיפול, עובדות סיעודיות, מטפלות, פיזיותרפיסטיות, מעדיפים להעסיק אותן כפרילנס, מה שיאפשר למעסיק בכל רגע לשלול מהן את כל הזכויות ולשלוח אותן לדרכן.
<עידית ליבוביץ' שקד: אנחנו רואים הרבה מאוד פיטורים בהריון.
<עידית ליבוביץ' שקד: היה כאן דיון מאוד גדול על הנושא הזה וזה משהו שלצערנו משרד הכלכלה - - -
מיכל בירן: הם בכלל מגישים בקשות למשרד הכלכלה?
<עידית ליבוביץ' שקד: מוגשות יותר בקשות מבעבר, אבל לצערנו המאוד גדול משרד הכלכלה עם אצבע קלה מאוד על ההדק בפיטורים של נשים בהריון.
<עידית ליבוביץ' שקד: כאן אני מתייחסת לכל האוכלוסיות, נשים ישראליות, אבל בעיקר - - -
עאידה תומא סלימאן: הייתה לנו ישיבה בשבוע שעבר כשדנו - - -
מיכל בירן: נשמע לי מופרך שמי שמשלם 2,000 שקלים בכלל מגיש בקשה למשרד הכלכלה.
עאידה תומא סלימאן: השאלה כמה יש שלא מגישים בכלל, זו השאלה האמיתית.
<עידית ליבוביץ' שקד: בדיוק.
<עידית ליבוביץ' שקד: אז אמנם יש עלייה בהגשת הבקשות, אבל יש גם עלייה מאוד גדולה בקבלת ההיתרים ואנחנו רואים את זה באופן מאוד מאוד בולט בעיקר אצל עובדות שהן מהגרות עבודה ומבקשות מקלט, שהן נפגעות כמה וכמה פעמים, גם מבחינת המעמד שלהן, גם מבחינת השכר שהן מקבלות, כשבעצם, כשהן מפוטרות בהריון, אין להן שום גב כלכלי, אין להן ביטוח בריאות ממלכתי ואין להן אפשרות לממן את הטיפול הרפואי שהן זקוקות לו.
<עידית ליבוביץ' שקד: הרבה מאוד פעמים הן מאבדות זכאות לביטוח לאומי, הן מאבדות את הזכאות לתשלום עבור הלידה עצמה והן מאבדות את הזכאות לדמי לידה בשל הפיטורים האלה והן בעצם נאלצות לחיות ללא משפחה וללא מסגרת תומכת, לפעמים גם ללא קורת גג, כשהן בחודשים הקשים ביותר שבהם הן זקוקות לעזרה יותר מתמיד.
<עידית ליבוביץ' שקד: אצל מהגרות עבודה בענף הסיעוד, שזה ענף שאנחנו מכירים, זה יישמע מגוחך, אבל דובר כאן על תשלום שכר של 60 שקלים או 100 שקלים ליום.
<עידית ליבוביץ' שקד: תזכרו, עובדות סיעוד עובדות שישה ימים ולפעמים שבעה ימים בשבוע בשכר שהוא נמוך משכר המינימום.
<עידית ליבוביץ' שקד: אם תעשו את התחשיב היומי עובדת סיעוד מקבלת על 24 שעות עבודה פחות מ-80 שקלים.
<עידית ליבוביץ' שקד: זה משהו שנשמע לנו מופרך, אבל זו המציאות.
<עידית ליבוביץ' שקד: מאז הפסיקה של בג"ץ, שגם החריגה אותן מן התחולה של חוק שעות עבודה ומנוחה, שהן בעצם לא משתכרות ולא מקבלות כסף על שעות נוספות, זה הפך להיות אפילו עוד יותר אבסורדי.
<עידית ליבוביץ' שקד: עובדת סיעוד מתחילה את העבודה ביום ראשון בבוקר ומסיימת את העבודה ביום שישי בערב, מקבלת פחות משכר מינימום עבור העבודה שלה.
<עידית ליבוביץ' שקד: לנו זה נשמע אבסורד.
<עידית ליבוביץ' שקד: אני אגע רק בדברים החשובים שחבר'ה אחרים כאן לא מתעסקים בהם, אז אצל עובדות בענף הסיעוד אנחנו רואים עלייה מאוד משמעותית של פגיעות בשל אופי ההעסקה בתוך בית פרטי של מעסיק, פגיעות מסוג של הטרדות מיניות, אלימות מינית, אלימות פיזית, אלימות מילולית, גם של המעסיק וגם של בני המשפחה, המשך תשלום דמי תיווך מאוד מאוד גבוה, מה שבעצם הוביל אותן להיות חייבות כסף ולא לרצות לאבד את מקום העבודה שלהן.
מיכל בירן: את יכולה טיפה לפרט, מה המנגנון של התיווך?
<עידית ליבוביץ' שקד: כל עובדת הסיעוד, 100% מהן, משלמות בממוצע 10,000 דולר לחברות כוח אדם ישראליות וזרות כדי לקבל ויזה לעבודה בישראל.
<עידית ליבוביץ' שקד: זה כסף שחור, זה כסף שהוא לא מדווח לאף אחד, כך שכל עובדת, ברגע שהיא מתחילה את העבודה היא מתחילה אותה בחוב.
<עידית ליבוביץ' שקד: נדרש לה בערך בין שנה לשנתיים להחזיר את החוב כדי להתחיל לקבל איזה שהוא סכום של כסף.
<עידית ליבוביץ' שקד: מה שקורה בעקבות המצב הזה הוא שהעובדת במשך שנתיים תפחד להתפטר, גם אם היא מאוד מנוצלת, היא תפחד להתפטר בהרבה מאוד מקרים מהפחד שאולי לא תהיה לה הכנסה להחזיר את החוב.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, היא יכולה לעבוד שנה שלמה ועדיין לא לכסות.
<עידית ליבוביץ' שקד: היא עובדת שנתיים רק להחזיר את החוב.
<עידית ליבוביץ' שקד: אחרי שנתיים היא מתחילה לקבל איזשהו שכר שעבורו היא הגיעה לעבוד בישראל.
עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל משלמים לאנשים כדי שיהיו עבדים, במקרה הזה הן משלמות עבור העבדות שלהן.
<עידית ליבוביץ' שקד: כמובן כל ההפרות הרגילות של אי ביצוע הפרשות פנסיוניות, אי תשלום שכר בזמן, דמי הבראה, פדיון חופשה, מניעת חופשה, מה, אם העובדת תצא לחופשה מי יטפל בזקן?
<עידית ליבוביץ' שקד: לא, אז לא תצאי לחופשה.
<עידית ליבוביץ' שקד: תעבדי ארבע שנים ברצף, לא תראי את המשפחה, לא תראי את הילדים, זה משהו שהוא מאוד מאוד נפוץ.
<עידית ליבוביץ' שקד: נקודה אחרונה זה עובדות שהן מבקשות מקלט ופליטות, בעיקר מאריתריאה.
<עידית ליבוביץ' שקד: בשל המעמד החוקי המאוד בעייתי ובשל העובדה שכתוב על הוויזה שהרישיון הוא לא רישיון עבודה, הן מתקשות בכלל למצוא עבודה וגם כשהן מוצאות הן מועסקות כמעט תמיד באמצעות חברות קבלן, עם כל ההפרות שאנחנו מכירים בשיטת ההעסקה הזו, פיטורים בהריון, אי תשלום שכר, סירוב להסדיר ביטוח רפואי, מה שמחייב אותן בתשלום מלא על טיפול רפואי באופן פרטי, ובעיקר, וזה מאוד בולט, אי ביצוע אכיפה על ידי יחידת האכיפה.
<עידית ליבוביץ' שקד: אנחנו העברנו בשנים האחרונות 258 תלונות שנגעו לאכיפת חוקי עבודה עבור עובדות מבקשות מקלט, אף אחת מהתלונות לא טופלה.
עאידה תומא סלימאן: במינהל האכיפה?
<עידית ליבוביץ' שקד: כל פניה שאנחנו שלחנו וביקשנו עדכון נמסר לנו, "לא טופל", "טרם טופל", "התעכב".
<יפה סולימני: כל הפניות שהתקבלו על ידי "קו לעובד" - - -
<עידית ליבוביץ' שקד: אוקיי, התשובות שאנחנו קיבלנו היו "טרם טופל".
מיכל בירן: אנחנו נשמח אם תיישבו את זה כי זה נשמע עניין אמפירי.
חנין זועבי: כמה זמן הן נמצאות בתהליך?
<עידית ליבוביץ' שקד: אנחנו בדרך כלל בודקים אחת לשנה.
<יפה סולימני: היושבת ראש, אפשר על המשפט הזה להגיב, לעניין של התלונות?
<יפה סולימני: רק המשפט האחרון שהיא אמרה.
עאידה תומא סלימאן: בעניין התלונות של "קו לעובד", אני שמעתי אותך אומרת שכולן טופלו.
<יפה סולימני: כל תלונה שמגיעה מ"קו לעובד" או מכל גורם, נבחנת ומטופלת.
<יפה סולימני: אחר כך אסביר איך תהליך התלונה מתנהל.
<יפה סולימני: דרך אגב "קו לעובד" ביקש דיון אצל המנכ"ל שלנו, יהיה דיון בעוד שבועיים, הדברים יוצגו בפני המנכ"ל ובפניהם, לגבי הפעולות שעשינו ושנעשות.
<עידית ליבוביץ' שקד: אני מוכרחה לציין בהקשר הזה שאני התייחסתי כרגע לעובדות מבקשות מקלט, אני רוצה כן להגיד שבתלונות שאנחנו מעבירים בענף החקלאות אנחנו זוכים לטיפול מאוד מהיר, בדרך כלל למענה רציף והמשך מעקב.
<עידית ליבוביץ' שקד: בתלונות בענף הסיעוד, לדאבוני, הרבה מאוד פעמים עד שמשרד הכלכלה מגיע לטפל בתלונה המעסיק כבר נפטר ואז לא מוכנים לטפל בה.
<עידית ליבוביץ' שקד: אנחנו צריכים לזכור שעובדות סיעוד מטפלות באנשים מאוד חולים, אם התלונה לא מטופלת באופן מיידי, האדם יילך לעולמו ואז אף אחד לא יוכל לטפל בתלונה.
<יפה סולימני: לא צריך דיון בוועדה כדי לבדוק את הדברים האלה, אנחנו יכולים לשבת ביחד - - -
<עידית ליבוביץ' שקד: לא, אנחנו בקשר רציף, נכון.
עאידה תומא סלימאן: לא, סליחה, סליחה, גברת יפה,
<יפה סולימני: לא, היא יכולה לפנות אלינו ולבקש את המידע.
עאידה תומא סלימאן: לא, גברת יפה, המשפט הזה לא היה במקום.
עאידה תומא סלימאן: הוועדה הזו יש לה את הסמכות לדון בכל ולבקש תשובות ולקבל.
<יפה סולימני: נכון, אבל לא סיימתי את המשפט האחרון, כדי לקבל את המידע הזה לא צריך להגיע לוועדה, היא יכלה לבקש את זה ממני לפני כן ו - - - כל המידע.
עאידה תומא סלימאן: בסדר ואת תתני עכשיו את התשובות שיש לך.
עאידה תומא סלימאן: יעלו עוד כמה דברים בענייני אכיפה, אני מבקשת לרשום בפנייך את ההערות שהארגונים והנוכחים וחברי הכנסת יעלו, כדי שתוכלי להשיב עליהן ונרצה אחר כך לשמוע מה האגף או האגפים, יש לכם שלושה אגפים בנושא האכיפה, מה הם עושים בעניין.
עאידה תומא סלימאן: עורכת הדין ורד עובדיה נמצאת?
עאידה תומא סלימאן: היא הייתה אמורה לדבר על גננות חרדיות ובעבר היו לנו שתי ישיבות בתחילת קדנציה זו שעסקו בתנאי העסקת גננות חרדיות וזה עשה לי דה ז'ה וו כזה.
עאידה תומא סלימאן: כשישבתי והקשבתי לתנאים, הרגשתי שאם היה אפשר להחליף חרדיות בערביות הכול היה מתלבש בדיוק באותו מצב, כאשר יש עמותות שמפעילות גנים, רושמות צ'קים לגננות ומבקשות מהן, מבקשות כחובה, שהן יתרמו בחזרה סכום ניכר מהמשכורת שלהן לארגון.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, כאילו מבחינת חשבונות הכול רשום טוב ויפה, יוצאת משכורת בגובה שכר מינימום, אבל הן חייבות לשלם בחזרה משהו כמו 2,000 שקל לארגון וכך יוצא שהן מקבלות בעצם משכורת של 3,000.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נשמע תיכף מעורכת דין מהא שחאדה מארגון "איתך-מעכי", בבקשה, ואם אפשר אנחנו נתמקד, כך שכל דובר ייקח משהו כמו שלוש דקות.
<מהא שחאדה סויטאת: אני אשתדל.
<מהא שחאדה סויטאת: אני אשתדל כי אני דווקא רוצה להתייחס להמלצות.
<מהא שחאדה סויטאת: אנחנו בעמותת "איתך-מעכי", מקבלות מדי שנה כ-1,000 פניות של נשים מוחלשות, ערביות ויהודיות, לרבות נשים חרדיות, נשים ערביות בדואיות מהנגב, צעירות חסרות עורף משפחתי ומהפניות משתקף מצב מאוד מאוד מאוד קשה של הפרות רחבות של כל קשת הזכויות, כפי שראיתם.
<מהא שחאדה סויטאת: אני לא אעמוד על החסמים והגורמים להפרות האלו, אני מניחה שהם ידועים לרוב מי שנמצא פה, אם לא לכולם, והם נמצאים גם בנייר העמדה שהגשנו.
<מהא שחאדה סויטאת: אני רוצה לנצל את שלוש הדקות שיש לי להתייחס להמלצות.
<מהא שחאדה סויטאת: את ההמלצות אנחנו מפנות לשלושה גורמים עיקריים, משרד הרווחה והעבודה, הכנסת ומערכת המשפט.
<מהא שחאדה סויטאת: למשרד העבודה והרווחה אנחנו ממליצות להגדיל את מספר התקנים של המפקחים באגף האכיפה, כי אנחנו יודעות שהמספר מאוד מאוד מאוד קטן וגם אם ירצו הם לא יספיקו לפקח כמו שצריך.
עאידה תומא סלימאן: יש להם, לפי מה שהבנתי, 260, הודעתם לנו, כולל הסטודנטים, שזה משרות חלקיות.
<יפה סולימני: הסטודנטים מחושבים, אלה 100 סטודנטים וחישבנו אותם כ-50.
עאידה תומא סלימאן: אני ארצה אחר כך שתתייחסי לעניין הפקחים או המפקחים, כי עד כמה שידוע לי לא ניצלתם את מלוא התקציב והתקנים שקיימים.
<מהא שחאדה סויטאת: אנחנו ממליצות לאגף האכיפה ונציבות השוויון, נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, להגביר את האכיפה, במיוחד האכיפה היזומה, ולשם כך אנו ממליצות להקים מערך איסוף נתונים בנוגע להפרת זכויות נשים בעבודה.
<מהא שחאדה סויטאת: אנחנו גם ממליצות לשתף פעולה עם ארגוני חברה אזרחית, גם כדי ללמוד על סוגי ההפרות וגם כדי לקבל פרטים של מעסיקים מפרים.
<מהא שחאדה סויטאת: אנחנו גם חושבים שהנציבות ואגף האכיפה צריכים ליזום פעילות הסברתית ענפה ובשפות שונות, לרבות בשפה הערבית.
<מהא שחאדה סויטאת: אנחנו חושבות שחלק גדול מההפרות קורה בהעסקה קבלנית ולכן כחלק מהאכיפה אנחנו ממליצות לקלוט עובדות להעסקה ישירה.
<מהא שחאדה סויטאת: לדעתנו זה צעד מאוד חשוב, במיוחד בתחום החינוך.
<מהא שחאדה סויטאת: אנחנו גם ממליצות לנקוט מדיניות שתעודד התארגנות בעבודה.
<מהא שחאדה סויטאת: התארגנות מספקת לנשים גם עמדת מיקוח חזקה יותר וגם סוג של הגנה כדי לפנות בעצמן ולמצות את הזכויות של עצמן.
<מהא שחאדה סויטאת: לגבי הכנסת, אנחנו ממליצות לכנסת ליזום חקיקה שתעודד נשים לפעול למיצוי הזכויות שלהן ותספק להן הגנה.
<מהא שחאדה סויטאת: אני אתן דוגמאות.
<מהא שחאדה סויטאת: אנחנו ממליצות למשל, להוסיף הוראה מפורשת בחוק שתספק הגנה לנשים שדורשות את הזכויות שלהן מפני פיטורים, פיטורין על רקע של דרישת זכויות.
<מהא שחאדה סויטאת: בינתיים יש פסיקה בעניין, אבל אין חוק מפורש.