GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רן מלמד: ונכון, צריך יהיה לעשות עוד תיקונים על הדבר הזה, אבל להגיד שזה לא משנה להן, היום מיידית את ההכנסה, זה פשוט לא נכון.
עאידה תומא סלימאן: שניה שניה שניה, אנחנו יודעים שזה שינה- - -
<גלית שאול: לא מספיק.
עאידה תומא סלימאן: ואנחנו יודעים שזה הביא עליה בכנסה, אבל בואו נודה בזה שזה בדיוק כמו- - -
<רן מלמד: אבל זה לא מספיק, נכון.
עאידה תומא סלימאן: תאמינו לי, אני יודעת להקשיב לכם טוב, אולי כדאי שגם תקשיבו לי לפעמים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש עליה ומאד חשוב שכל עליה תהיה מבורכת, אבל זה לא פתר את הבעיה סופית, זה ברור.
עאידה תומא סלימאן: זה לא הביא את הנשים האלה לסף הכנסה שהיינו רוצות לראות אותן ואת הילדים שלהן ותמיד חשוב להגיד את זה, כי בדיוק כמו שאני אומרת כל פעם ששואלים אותי – למה צעירות ערביות מסכימות לעבוד ב-1500 שקל?
עאידה תומא סלימאן: אני אומרת להם שכאשר כל המשפחה מכניסה יחד 4000 שקל, 1500 זה קפיצה לא נורמלית בהכנסה הכללית של המשפחה, אבל זה לא עושה את המשפחה לא עשירה ולא מעמד ביניים.
עאידה תומא סלימאן: אז בואו, בסדר, 30 אחוז וזה חשוב לאישה עצמה ה-30 אחוז, אבל אני לא מדברת מנקודת מבטה של האישה, שכאילו אמורה להסתפק בכל תוספת.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו צריכים לדבר על הסף שהיינו רוצים לראות שהאזרחים חיים בו, זה העיקר.
<גלית שאול: צודקת, זה היה בדברים שלי אז אני כן רוצה להשלים את המשפט.
<גלית שאול: אני דיברתי על זה ואמרתי שלא הוסר החסם, לא הוסר החסם ליציאה לעבודה והלינק הזה בין מזונות ילדים לבין הכנסת האישה לא הוסר, אולי היו שינויים כאלה או אחרים.
<גלית שאול: לדעתי אנחנו עדיין לא רואים את ההשלכות של השינויים כי מענק העבודה נמדד רק בהמשך וכשנשים יפסידו אותו אז יתחילו לבכות, כרגע זה עוד לא קרה, אבל אני כן רוצה לשים את זה על השולחן ולהגיד – אנחנו צריכים לדאוג לילדים שנמצאים פה, הם מטרידים את כולנו, מישהו צריך לעזור לנשים לממן את המחיה שלהם, תודה.
עאידה תומא סלימאן: איילה מאיר, משרד העבודה והרווחה והשירותים החברתיים.
עאידה תומא סלימאן: אם אפשר, איילה, אני מבקשת, אם יש לכם מלא תכניות למאבק בעוני – אתן לך חצי שעה לדבר עליהם, אין לי בעיה, אני מבקשת לדעת באמת.
עאידה תומא סלימאן: משרד העבודה והרווחה, מה התכניות שלכם הקיימות למאבק בעוני ומה אתם עושים?
<איילה מאיר: אוקיי, אני מבטיחה שאני אספר.
<איילה מאיר: לפני כן אני רוצה להתייחס למה שרן אמר, המסמך שרן דיבר עליו שהוא הגיש לשר הרווחה ולשר הבריאות הגיע גם אלינו, לגורמים המקצועיים במשרד.
<איילה מאיר: אנחנו התיחסו אליו, אנחנו חשבנו שנכון כפי שהשר ענה – שזה צריך להיות מענק, קצבה אוניברסלית לנשים בהריון דרך הביטוח הלאומי, חשבנו שלא נכון לייצר פה דיפרנציאליות בהתייחסות כי כמו שלמדנו היטב, בטח במשרדי ממשלה, לכל החלטה ספציפית לקבוצה מסוימת של אוכלוסייה יש הלכות רוחב ואני כמשרד, כמדינה- - -
עאידה תומא סלימאן: זה לא יהיה דיפרנציאלי?
עאידה תומא סלימאן: כלומר כל אישה תקבל את זה?
<איילה מאיר: כל אישה בהריון- - -
עאידה תומא סלימאן: גם זאתי שעונדת על האצבע שלה יהלום?
<איילה מאיר: לא לא לא, כל אישה תקבל את זה, כאשר היא עונה לקריטריונים של מבחני הכנסה.
<איילה מאיר: לא, דיברנו על מבחני הכנסה, אבל חשבנו שזה צריך להיות חלק מהמערך שביטוח לאומי נותן, בתוך קצבה, בתוך תשלום אוניברסלי שניתן ולא באמצעות מחלקת הרווחה, באמצעות עובדים סוציאליים.
<איילה מאיר: זה מה שאנחנו הצענו.
<קריאה: באיזה סכום מדובר, אפשר להבין?
<איילה מאיר: אני לא יודעת, אני חושבת שדיברת על 15 מיליון?
עאידה תומא סלימאן: לא לא לא, היא שואלת מבחינה אישה אחת.
<קריאה: מבחינת האישה, מי שמקבלת את הקצבה הזאת.
<איילה מאיר: היא לא מקבלת, אנחנו חשבנו שזה נכון ההצעה.
<רן מלמד: אני צריך להסתכל במסמכים, אני אשמח לעדכן אותך.
<קריאה: 1000 שקל?
<קריאה: 2000 שקל?
<קריאה: שנבין על מה מדובר.
<רן מלמד: לא לא לא, יותר.
<איילה מאיר: אני לא יודעת, אני לא זוכרת את הפרטים, אני יודעת להגיד לך שכשקיבלנו את המסמך היה מפורט של 15 מיליון שקלים, היתה שם התייחסות למה זה כולל ואילו בדיקות זה כולל, אני לא זוכרת.
<רן מלמד: היתה חלוקה פר תקופת ההריון, אני אשמח להעביר לך את הפרוט המדויק.
<איילה מאיר: אני רוצה להתייחס עכשיו לשאלתך, חברת הכנסת עאידה תומא, אמנם אני לא אחראית לזה בתוך המשרד, אבל אני נציגת המשרד ולכן אני כן אציג את זה.
<איילה מאיר: שר הרווחה, חיים כץ, יצא השנה לפיילוט במיזם ביטחון תזונתי בשיתוף עמותת אשל ירושלים ולקט ישראל.
<איילה מאיר: 19 מיליון שקלים שמצטרפים ל-19 מיליון שקלים נוספים שהעמותה משתתפת, מיזם משותף, העמותה זכתה במרכז.
<איילה מאיר: 36 ישובם נכנסים למיזם הזה, כמעט 11 אלף לקוחות- - -
עאידה תומא סלימאן: איך נבחרו 36 הישובים?
<איילה מאיר: לפי קריטריונים של עומק העוני, גודל אוכלוסייה, גודל ישוב למס, אשכול חברתי כלכלי, היו כמה קריטריונים- - -
עאידה תומא סלימאן: נשמח לקבל את הרשימה.
<איילה מאיר: אנחנו יכולים לשלוח את המסמך, עם הפירוט.
<איילה מאיר: הפילוט הזה יצא לדרך וכרגע מגייסים רכזים לכל אחד מהישובים האלו, המיזם הזה ישתלב בתוך מחלקות השירותים החברתיים, מדובר בסלים או כרטיסים נטענים בהיקף של 500 ש"ח לחודש ללקוחות של המחלקות לשירותים חברתיים שמוגדרים שחיים בעוני במשבר, בעוני כרוני ומתמשך ואני בכוונה מדגישה את זה כיוון שיש לקוחות – ואנחנו גאים להגיד היום – שיש כמה תכניות: תכנית "נושמים לרווחה" במרכזי עוצמה ב-95 רשויות מקומיות, שהן תכניות ממוקדות לאוכלוסיות בעוני ומשלבות לא רק את הסיוע החומרי החד פעמי הזה, שהמיזם לביטחון תזונתי, אלא - - - במיצוי זכויות ומלווה משפחתי לכל משפחה.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני מנסה להבין, עד כמה שידוע לי ב"נושמים לרווחה" כל משפחה מקבלת סל של 800 ש"ח אם אני לא טועה?
<איילה מאיר: לא- - -
עאידה תומא סלימאן: אז כמה?
<איילה מאיר: יש תקציב פרטני גמיש, סל גמיש לכל משפחה בהיקף של עד 8000 שקלים לשנה לכל משפחה.
<איילה מאיר: משפחה לא מקבלת את הכסף, זה חלק מהסל שניתן.
עאידה תומא סלימאן: 8000 לשנה זה לא יוצא 800 חודשי?
<איילה מאיר: זה לא תשלום חודשי.
<איילה מאיר: זה סל שמיועד להסרת חסמים.
<איילה מאיר: יש לנו הרבה מאד דוגמאות כגון כשיש חוב- - -
עאידה תומא סלימאן: אבל זה לא אותו סל שאת מדברת עליו, החדש.
<איילה מאיר: זה לא אותו סל, בדיוק, אני בכוונה עושה הבחנה.
<איילה מאיר: המיזם לביטחון תזונתי מיועד לכ-11 אלף, בשל התקציב המוגבל, כפי שאנחנו יודעים המשאבים מוגבלים והמשרד קבע לא פחות מ-500 שקלים לחודש למשפחה והיה תקציב מוגבל ולכן נכנסו תחת קורת הגג הזאת 11 אלף לקוחות של המחלקה לשירותים חברתיים.
<קריאה: זה למשפחה או לנפש?
<איילה מאיר: זה יכול להיות גם פר נפש, זה יכול להיות אזרח ותיק זקן, זה יכול להיות אדם בודד- - -
<קריאה: לא, אני חושבת על משפחה של 10 נפשות, מה זה 500 שקלים?
<איילה מאיר: לא עשו הבחנה.
<איילה מאיר: מדובר בנפשות, זה יכול להיות למשפחה.
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת, משפחה שמורכבת מאדם יחיד או אדם עם ילד מקבלת 500 ומשפחה שיש בה שישה ילדים וזוג מקבלת 500?
<איילה מאיר: לפי מה שהבנתי ממי שאחראית על זה אצלנו במשרד, כן, קבעו סכום קבוע, אבל אני יכולה עוד להגיד שבמסגרת הקריטריונים של הלקוחות שיכנסו לזה, על פי שיקול הדעת של המחלקות לשירותים חברתיים, רוב הלקוחות יהיו משפחות.
<איילה מאיר: עם ילדים ולא בודדים, כיוון שהם אלה שנמצאים במצב גרוע יותר מאשר האנשים היחידים והבודדים ולכן, ראוי להעריך שרוב הלקוחות האלה, מתוך 11 אלף, יהיו משפחות ולא בודדים.
<קריאה: גם ישובים בדווים נכללים?
<איילה מאיר: כן, אני לא יודעת להגיד לך איזה ישובים.
<איילה מאיר: אני יודעת שזה 36 ישובים ואני אדאג שתועבר הרשימה, המידע.
<איילה מאיר: חצי שעה לפני הכניסה לכאן את ההודעה שאני צריכה להיות פה ולא בוועדה אחרת שנרשמתי אליה והמידע הזה נמצא אצלי, ממש אספתי אותו בדרך לפה ואין לי את הרשימה איתי, אני מבטיחה לדאוג שזה יועבר הנה.
<קריאה: אפשר להפיץ את הרשימה באיטרנט שזה יהיה גלוי?
עאידה תומא סלימאן: בואו, אני מבינה.
<רן מלמד: אני כבר יכול לתת לך את הרשימה, שניה.
<איילה מאיר: זה יהיה בשקיפות מלאה, אין בעיה, אנחנו נעביר את זה, אני לא יודעת אם זה מופיע כבר באינטרנט- - -
<רן מלמד: כן כן, מופיע.
<איילה מאיר: אבל אני מניחה שלא תהיה מניעה לפרסם את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת ככה, לא נוכל למנות עכשיו את ה-36 מועצות, אבל אני ארצה לקבל את התכנית וגם את הרשימה, נא להעביר לוועדה ואנחנו נעביר לכם גם כן.
<איילה מאיר: בסדר גמור.
<איילה מאיר: חוץ מהמיזם התזונתי, אנחנו מפעילים כבר מזה שנתיים תכנית ב-94 רשויות מקומיות ברחבי הארץ שנבחרו על פי קריטריונים, כ-45 אחוז מהרשויות הן רשויות ערביות, בדוויות, דרוזיות בכל הארץ.
<איילה מאיר: נכנסו לתכנית הזאת 3000 משפחות שהגדרנו אותן כיכולות לייצר שינוי בחייהן ולהתקדם ולהשתלב בעולם העבודה ולצאת ולהחלץ מהמצב שבו הן נמצאות.
<איילה מאיר: בנוסף, אנחנו בנינו באותן רשו מרכזי עוצמה ששם ניתן גם שירות של מיצוי זכויות, גם תכניות וסדנאות קהילתיות וקבוצתיות, וגם תכניות לשילוב בתעסוקה, שזה נותן שירות לכ-12 אלף לקוחות נוספים.
<איילה מאיר: מעבר לזה, יש לנו תכניות ממוקדות, יותר קטנות, כמו תכנית מפה שהיא למשפחות צעירות, עם ילדים בסיכון גבוה, שפועל ב-8 רשויות בדרום, בנגב ויש לנו כמובן תכניות תעסוקה שברובן נמצאים לקוחות שנמצאים בעוני, תעסוקה שנקראת תכנית "אשת חיל" שפועל ב-60 רשויות מקומיות בארץ.
<איילה מאיר: יש לנו מתוכם כ-50 רשויות ערביות, זו תכנית ייחודית ומיועדת לנשים בחברות מסורתיות ברובה נשים ערביות, בעקבות החלטת ממשלה וועדת טרכטנברג שקיבלנו כסף ייחודי לנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: כן, שהסתיים התקציב שלה.
<איילה מאיר: הסתיים ואנחנו דואגים להמשיך אותו, אנחנו התחלנו את המאבק מעכשיו.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת שתדאגו גם להארכת התכנית ותוצאותיה.
<איילה מאיר: יש לנו תוצאות, יש לנו הארכה וגם את זה אני מוכנה בגאווה להעביר וגם תכנית "תעסוקה לרווחה" שפועלת - - -
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת שתעבירו, כי גם אני יודעת מה קורה בשטח ולצערי הרב יש לי הרגשה לפעמים שאנחנו אוהבים לרשום לעצמנו סטטיסטיקה מיידית ולא עוקרים אחר כך מה קורה וכמה מתמידות בשוק העבודה וכמה נפלטות ואיזה סוגי עבודה הן מקבלות ואיזה תנאי שכר.
<איילה מאיר: נכון, אבל כמו שאת עאידה נתת את הדוגמה של האישה שיוצאת ועובדת ב-1500 שקלים ונכון שזו עדיין נשארת משפחה עניה, אבל היא פחות עניה.
<איילה מאיר: אבל אני מסכימה איתך לגמרי, יותר מ-60אחוז מהנשים- - -
עאידה תומא סלימאן: לא לא לא, לא מקובלת עלי תשובה כזו, את יודעת למה, איילה?
עאידה תומא סלימאן: זה לא מקובל עלי כאשר אדם פרטי עושק אישה בצורה כזו, אבל לבוא ולהגיד שתכנית ממשלתית תוציא את הנשים לרמה כזו של השתכרות?
עאידה תומא סלימאן: סליחה, זה לא מקובל.
<איילה מאיר: אז עאידה, גם עלינו זה לא מקובל, אני רוצה להגיד לך ואת שמעת אותי כבר אומר את זה הרבה מאד פעמים, שאנחנו מדברים על עוני – אנחנו מדברים על עוני שהרבה ממנו הוא עוני מבני.
<איילה מאיר: יש בעיה גדולה מאד, בעיקר בפריפריה, גם חברתית וגם גיאוגרפית של המדינה, במקומות עבודה ראויים, יש בעיה חמורה מאד בתחבורה ובתשתיות, נשים שצריכות לצאת ב-4.30 לפנות בוקר- - -
<איילה מאיר: בהסעות של המעסיקים כדי שהוא יסיע אותן, כי אין תחבורה ציבורית בזמן שהיא צריכה להגיע לעבודה, זה שערוריה בקנה מידה לאומי וזה בטח לא יכול תפקידו של משרד הרווחה לטפל בעניין הזה גם.
<איילה מאיר: אנחנו מודעים היטב לזה שעוני הוא לא רק מחסור כלכלי, הוא מחסור בהזדמנויות, מחסור בבריאות, בחינוך, בהשכלה, בתעסוקה, בתחבורה, בדיור, אנחנו מודעים לזה, אנחנו עושים כמיטב יכולתנו.
<איילה מאיר: אנחנו כן חושבים שצריך לקדם נשים, כמובן גם נשים ערביות, אנחנו מקווים שאנחנו נצליח יותר משאנחנו עושים היום, אבל אנחנו עושים יותר ממה שעשינו לפני שנה ולפני שנתיים.
עאידה תומא סלימאן: תודה איילה ואת יודעת שמה שאני אומרת זה לא מופנה אישית לאף פקיד ממשלתי, אבל אני חושבת שאם משרדי הממשלה ומקבלי ההחלטות היו מקשיבים לשטח יותר מהר ממה שהם עושים היום, היינו חוסכים מעצמנו ומהציבור הרחב הרבה סבל.
עאידה תומא סלימאן: כשדיברנו ב-2004 על החסמים בתעסוקת נשים ערביות – כל גורמי הממשלה וכל הגורמים הממסדיים דיברו על חסם תרבותי ואנחנו אמרנו – אין תחבורה ציבורית, אמרנו שאין מעונות יום, אמרנו כמה דברים.
עאידה תומא סלימאן: עד שלמדו את המנטרה הזו וחזרו על חמשת החסמים שפתחתי בזמנו במחקר שהובלתי בנשים נגד אלימות, לקח 10 שנים.
עאידה תומא סלימאן: אז אני אומרת לכם, תבדקו את התכניות שלכם כי התכניות האלה לא מניבות את התוצאות הרצויות, אם כבר 5 שנים עובדים על נושא תעסוקת נשים ערביות ובינתיים הצלחנו רק להעלות את האחוזים ב-5 אחוזים ונעצר, כבר שנתיים הסטטיסטיקה במקומה מדשדשת.
עאידה תומא סלימאן: כי הגענו לתקרה חדשה שצריך לפרוץ אותה ופורצים אותה כאשר עושים הערכה אמתית ובודקים מה קורה בשטח ולצערי, זה לא קורה.
<איילה מאיר: טוב, אני מבטיחה לך שאני אעביר לך את ההערכה שלנו.
עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת יעל כהן פארן שאני מאד שמחה שהגעת.
יעל כהן-פארן: זה יום מאד עמוס עם המון ועדות ובאמת, אני מברכת על הדיון והדברים שנאמרו עד עכשיו היו בהחלט גם חשובים ומעניינים, אבל גם דורשים פעולה קצת יותר נמרצת, בעיני, מצד הממשלה ובואו נשים את זה על השולחן, אני גם חברה ונמצאת הרבה בוועדה לצדק חלוקתי ובאמת, הבעיות של עוני בארץ וחוסר הצדק המשווע לא מעניינות את הממשלה הזאת.
יעל כהן-פארן: אני אומרת את זה בצער, אני אומרת את זה בביקורת כמובן, יש פה 10 שנים שהממשלה מתעדפת מגזר מסוים ואי אפשר להתעלם מזה שתקציבי עתק שמועברים לתשתיות בשטחים ולכל מיני תקציבים בהתנחלויות היו צריכים ולא מועברים לתשתיות החברתיות של ישראל ולתשתית האנושית הבסיסית והחלשים ביותר הם הנפגעים פה ואני אומרת את זה בצער ואני חושבת שהממשלה הזאת עוד יותר מקודמותיה עושה פשוט עוול נוראי לאזרחים החלשים ביותר בחברה.
יעל כהן-פארן: אני בדיון הזה רוצה רגע להתיחס לנושא ולהוסיף עוד רובד לנושא שנקרא ביטחון תזונתי.
יעל כהן-פארן: הרי זה נושא הדיון- - -
<קריאה: תזונתי ורפואי.
יעל כהן-פארן: בריאותי גם, כן.
יעל כהן-פארן: אני רוצה רגע להתייחס לביטחון תזונתי, כי אני לא שמעתי כאן ואני מתנצלת שלא הייתי כל הדיון, אבל באמת זה יום מאד עמוס, התייחסות – ביטחון תזונתי כמו שאני רואה כאן הוא לתת קצת יותר כסף ומשאבים, שזה בסדר גמור וחשוב מאד, אבל אני חושבת שחסר פה הרובד של האיכות.
יעל כהן-פארן: הרי לקנות את זה, זה לא ביטחון תזונתי וזה לא עוזר לאף אחד מלבד לחברת קוקה קולה ויש פה עניין של צד הסברתי וחינוך לציבור של איכות המזון וביטחון תזונתי הוא קודם כל ביטחון של לקבל את כל מרכיבי המון הדרושים לאדם ובטח לילדים ולאישה, זה הבריאות שלנו.
יעל כהן-פארן: היום אני חושבת שביטחון תזונתי יכול להיות מושג גם במשאבים מוגבלים, זה רק עניין של גישה ושל מודעות וכשנכנסים לחנות של פיצוחים ואוכל מאד בסיסי אפשר לצאת עם המון אוכל במעט כסף, זה הכל שאלה של מה אתה קונה.
יעל כהן-פארן: אני לא מדברת על לקנות תמרים ודבלים, אלא לקנות את האוכל היבש הבסיסי, הבריא ביותר.
יעל כהן-פארן: אגב, כל האוכל המעובד, ויש פה מהלכים גדולים של משרד הבריאות, כולו לא בריא בעליל.
יעל כהן-פארן: לקנות אוכל בסיסי, פירות וירקות ופה זה עניין שאני לא מכירה אם יש מחקרים עליו בישראל, אבל אני יודעת בפירוש מארצות הברית שיש על זה המון מחקרים שהאוכלוסיות החלשות ביותר לא מגיעות לאוכל בריא ולאוכל הבסיסי, ירקות ופירות יקרים להם מידי וגם בארץ אני יודעת שזה בהחלט מתחיל והם קונים רק אוכל מעובד ולכן, גם אם יש להם כסף לאוכל, הם קונים אוכל גרוע וזה משהו שצריך להיות גם בדיון, במיוחד מול נשים שצריכות להאכיל את הילדים ואת המשפחה שלהם, זה צריך להיות חלק מההנחיות או מגע עם המערכת הסוציאלית, גם עם מערכת הרווחה, זה צריך להיות אחד הרבדים שאתם מטפלים בו, בעיני לא פחות חשוב.
עאידה תומא סלימאן: תודה, אני רוצה לעשות קצת סדר.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאנחנו התחלנו באיחור, אבל יש לנו עוד ישיבה ב-11.
עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לסחוב את הדיון עד 11:10 ולא יותר, כי יש גם דיון אחרי הדיון הזה אז אני מבקשת ככה, כל מי שתדבר או ידבר מעכשיו זה ממש שתים-שלוש דקות גג ואני אחתוך, אז תתחילו ישר בדברים החשובים לכם להעלות.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לנעמה ירדני מלתת, נמצאת?
עאידה תומא סלימאן: ממש, ישר וקולע.
<נעמה ירדני: בדוח העוני האלטרנטיבי האחרון שהוציא ארגון לתת אנחנו התמקדנו באוכלוסייה של אמהות חד הוריות ולפי המדד הרב מימדי, הן באמת נמצאות בשיעורי עוני הרבה יותר גבוהים מהאוכלוסייה הכללית.
<נעמה ירדני: אמהות חד הוריות נמצאות בעצם בשיעורי עוני של 36 אחוזים לפי מדד העוני הרב מימדי לעומת 25 אחוזים באוכלוסייה הכללית.
<נעמה ירדני: מעל מחצית מהאמהות החד הוריות שנשאלו בסדר שלנו מצביעות גם על זה שהן נאלצו לוותר על ליקויים חמורים בביתן וגם נאלצו לוותר על טיפולים רפואיים, תרופות וטיפולי שיניים וזה בהשוואה לפחות מ-30 אחוזים באוכלוסייה הכללית.
<נעמה ירדני: בנוסף, 30 אחוז מהן הצהירו על זה שאין להן מספיק כסף לאכול ארוחות מאוזנות, אנחנו עושים הרבה צעדים גם כדי להעלות את המידע וגם כדי לנסות לשפר את זה באוכלוסייה הכללית בקרב אמהות חד הורית.
עאידה תומא סלימאן: תודה, שיא.
עאידה תומא סלימאן: פחות מדקה.
עאידה תומא סלימאן: אתם רואים איך אפשר לדבר פחות מדקה ולהיות יעילים?
עאידה תומא סלימאן: קצר וקולע.
עאידה תומא סלימאן: משרד הבריאות, גב' יעל ענבר, בבקשה גברתי.
<יעל ענבר: קודם כל סליחה, רק הבוקר נודע לי שאני אמורה לדבר, אני לא ידעתי שאני מייצגת את כל משרד הבריאות.
<יעל ענבר: אני דיאטנית במקצוע שלי, אני באה מלשכת הבריאות מחוז דרום, אני מאד מעורה בדברים שהציג ד"ר רוני קאופמן.
<יעל ענבר: אני פה במיוחד בשביל לדבר על האוכלוסייה הבדווית במחוז דרום, לא שחסרים לנו עניים גם במגזר היהודי, אבל אני חושבת שבמגזר הבדווי המילה עוני לא מתחילה אפילו לתאר את המצב ולכן שאלתי גם האם ישובים בדווים נכללים בתכניות של משרד הרווחה.
עאידה תומא סלימאן: כן כן, בוודאי, אבל צריך לזכור שיש אוכלוסייה שלמה שכמעט לא מגיעים אליה השירותים החברתיים שהם נמצאים בכפרים הלא מוכרים.
<יעל ענבר: הבדווים שגרים בפזורה, אני מאד שמחתי לשמוע את מה שאמרה חברת הכנסת יעל כהן, כי זה בדיוק מה שרציתי לומר שהם מקבלים את הכרטיסים הנטענים, צריך גם לוודא שמה שנרכש בכרטיסים האלה באמת זה אוכל בריא, כי אפשר, כמו שאמרת, להגיע וזה הדגש שאנחנו עושים – לשכת הבריאות, מחוז דרום, אחיות טיפת חלב שעושות עבודות קודש במעט תקנים שיש להם, אנחנו מעסיקים גם נשים מהאוכלוסייה הבדווית בתקן של מגשרות תרבות בתחנות טיפות חלב, נשים בדוויות שעברו הכשרה מאד מעמיקה בכל התחומים בעקבות מה שדיברת, בתוך פרויקט שנועד לצמצם את תמותת התינוקות במגזר הבדווי שאנחנו יודעים היום כמה חשוב גם נושא התזונה וכבר מההריון כדי לצמצם את התמותה.
<יעל ענבר: אז נמצאות נשים, מהאוכלוסייה הבדווית, בתוך תחנות טיפות חלב, לא מספיק שעות כמובן – מדריכות את הנשים שבאות על איך לאכול, איך ךשמר את התזונה גם המסורתית הבדווית וגם- - -
עאידה תומא סלימאן: המגשרות מועסקות על ידכם?
<יעל ענבר: הן מועסקות - - - לצערי הרב זו תכנית שהופעלה במשך הרבה שנים על ידי אוניברסיטה בן גוריון בצורה מדהימה, היא נעצרה לשנתיים כי היא יצאה למכרז והן מועסקות על ידי חברת פמי פרימיום, אבל כמובן שאנחנו - - -
<קריאה: במימון אבל של משרדי ממשלה?
<יעל ענבר: מימון של משרד הבריאות, מימון מאד קטן, תקציב מאד קטן.
עאידה תומא סלימאן: תקציב מאד קטן, אז את יכולה לתאר לעצמך באיזה תנאים הן מועסקות.
<יעל ענבר: אבל הן מועסקות, לפחות הן מקבלות את כל התנאים, את זה אני שמחה לשמוע אבל סך הכל מדובר על 10 נשים.
<קריאה: בכל המגזר?
<יעל ענבר: שעובדות בכל טיפות החלב, אבל יש לנו גם הרבה נשים בדוויות שלא מגיעות לטיפת חלב.
<יעל ענבר: מגיעות אליהם ניידות שנותנות חיסונים, אצלם, אני לא יכולה להגיד להם תבחרי אורז מלא במקום אורז לבן, אין להם אפילו את הכסף לאורז הלבן, אז ידנו- - -
עאידה תומא סלימאן: אני ישבתי והקשבתי ואני הייתי רוצה באמת שכולם יאכלו אוכל בריא, אבל כדי שכולם יאכלו אוכל בריא המדינה צריכה לסבסד את האוכל היקר הזה, זה הופך לנחלתם של- - -
<קריאה: הבסיסי הוא דווקא זול.
<יעל ענבר: אפשר בהחלט לאכול את האוכל הבריא הזול, יש מזונות כמו קטניות וחוביזה שהן קוטפות עכשיו ומעשירה את התזונה, אבל אני עכשיו מדברת אישית, משהו ששנים אני חושבת אותו ולא יודעת אם מישהו במשרד הבריאות חושב כמוני, אבל התחילה גב' מקודם - - -
עאידה תומא סלימאן: את חייבת למהר, אני מאד מצטערת.
<יעל ענבר: תחזירו את האוכל לבתי הספר, את המטבחים המבשלים לבתי הספר שהילדים יקבלו ארוחת בוקר וארוחת צהרים ואז האישה לא תצטרך לחסוך מהפה שלה כסף.
<יעל ענבר: מפעל ההזנה עובד חלקית בלבד.
עאידה תומא סלימאן: ד"ר יבגני מרזון?
עאידה תומא סלימאן: בבקשה, מנהל מחלקה בקופת חולים לאומית.
<יבגני מרזון: שלום, קודם כל אני רופא משפחה ואני עובד כרופא משפחה גם בהתישבות וגם ביהודה ושומרון, שגם שם גרים אנשים בעוני.
<יבגני מרזון: מה שאני רוצה להגיד שאני שמעתי ואני מסכים עם הרבה, אבל יש הרבה דברים שאני לא מסכים איתם ואני מדבר גם על האחריות של הבן אדם.
<יבגני מרזון: גם אחריות של המטופל.
<יבגני מרזון: נכון שיש מסלו ויש את ההיררכיה שלו, אבל יש גם אחריות של המטופל והרבה פעמים אני, כרופא משפחה – אנחנו מדברים על האחריות של המדינה, אחריות של הממשלה, אבל גם יש מטופל שאומר אין לי כסף לקנות את התרופה או אוכל, אבל כשאתה מסתכל יש לו אייפון הרבה יותר משוכלל מהאייפון שלי.
<קריאה: אולי למטופל אבל לא למטופלת, אנחנו מדברים על נשים עכשיו.
<קריאה: מי אתה שתקבע לו מה כן ומה לא?
<קריאה: תתמקד באחריות שלך, אל תאשים את הקרבן.
<יבגני מרזון: יש את זה.
<יבגני מרזון: אני לא מאשים את אף אחד.
עאידה תומא סלימאן: לא לא לא, אני לא ארשה עכשיו שכולם יתפרצו, לא שמעתי אבל בואו נעשה את זה באופן מסודר.
עאידה תומא סלימאן: מי שיש לו תגובה – יגיד.
<יבגני מרזון: סליחה, רגע בשתי קופות חולים – לאומית וכללית – יש מיזם מאד גדול למניעת סוכרת, זה מיזם משותף עם משרד הבריאות, עם מיזם אגח סוכרת, עם ביטוח לאומי וזה ממוקד במקומות החלשים ושם אנחנו מאד מתקשים לגייס אנשים.
<יבגני מרזון: אנשים מקבלים בחינם הדרכה, מקבלים דיאטנית, מקבלים יעוץ מחנך ספורט ואנחנו מתקשים לגייס אנשים, אז אולי אנחנו צריכים להשקיע בחינוך, אולי לדבר על זה יותר בחינוך ילדים ואנשים כי בעצם יש גם אחריות של מטופל.
<קריאה: הן לא יכולות - - - ללכת לעבודה כי אחרת יפטרו אותן, איך הן יכולות לבוא?
<קריאה: הן לא יכולות.
<קריאה: לצאת מהעבודה בשלושת רבעי משרה או חצי משרה- - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני לא אכנס עכשיו לניסיון להשתיק את כולם, הכוונה מהדיון הזה היא לא להשתיק אלא דווקא להציף את הבעיה, אז בואו נעשה את זה באופן מסודר, נשארו לנו כמה דקות.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע מהמוסד לביטוח לאומי, הגב' נתנאלה ברקלי, בבקשה גברתי.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת ממש ממוקד.
<נתנאלה ברקלי: ממש ממוקד, אני ממינהל המחקר של ביטוח לאומי, בשנים 2011, 2012 ערכנו סקר מטעמנו בנושא של ביטחון תזונתי, אני מזמינה את כולם כמובן לקרוא אותו, אבל מה שמצאנו – חקרנו את כל האוכלוסיות שיש, אבל לגבי משפחות עם ילדים ומשפחות חד הוריות בפרט, מצאנו ש-45 אחוז- - -
עאידה תומא סלימאן: עשיתם את זה גם בנגב?
<נתנאלה ברקלי: אנחנו פקדנו אוכלוסיות מכל רחבי הארץ, אבל אנחנו מתבססים- - -
עאידה תומא סלימאן: על הלמ"ס שלא מגיע לשם.
<נתנאלה ברקלי: לא לא לא, לא, אנחנו פקדנו אותם, אבל אני כבר אומרת שהייתה לנו בעיה להגיע למשפחות האלה כי זה סקר טלפוני, זאת אומרת לא פגשנו פנים אל פנים את האנשים- - -
עאידה תומא סלימאן: כלומר לא הגעתם לאוכלוסייה הכי צריכה את המפקד הזה.
<נתנאלה ברקלי: נכון.
<נתנאלה ברקלי: כי זו אוכלוסייה- - -
עאידה תומא סלימאן: לא חבל לבזבז את הכסף על מפקד כזה?
<נתנאלה ברקלי: למרות שכן הגענו לאוכלוסייה ערבית ויש לנו ייצוג מספק שלה, גם מהצפון, גם ירושלים וכו', יש לנו בעיה עם האוכלוסייה הבדווית.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא שיש לכם בעיה עם האוכלוסייה, יש לכם בעיה עם צורת העבודה.
עאידה תומא סלימאן: תשנו את צורת העבודה שלכם ותגיעו לאוכלוסייה, זה נשמע כאילו – אני לא יודעת – הם חיים במאדים.
עאידה תומא סלימאן: הם בתוך המדינה, רק המדינה צריכה להתאמץ להגיע אליכם.
<נתנאלה ברקלי: אני מסכימה איתך ואנחנו ממש לא- - -
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, מה אתם מתכננים לעשות?
<נתנאלה ברקלי: קודם כל רק נקודה אחת לגבי המחקרים שנעשו ב-2011, 2012, באמת מצאנו ששיעור האי ביטחון התזונתי בקרב משפחות עם ילדים ובפרט חד הוריות מאד גבוה – 45 אחוז, כאשר 21 אחוזים מהם הם במצב שנקרא 'אי בטחון תזונתי ניכר'.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת משהו, כבר סקרנו את הבעיה, אנחנו יודעים מה המצב, תגידי לי מה הביטוח הלאומי הולך לעשות כדי לפתור את הבעיה.
<נתנאלה ברקלי: אין לנו תכניות של ביטחון תזונתי- - -
<נתנאלה ברקלי: לא, אנחנו כמובן תומכים, אנחנו בקשר עם משרד הבריאות ואנחנו תומכים בתכניות ההזנה, אנחנו חלק מהועדה לביטחון תזונתי שקיימת.
<נתנאלה ברקלי: אנחנו כמובן עובדים גם במישור של חקיקות של חוקים שאמורים – כמו שגלית ציינה לגבי הבטחת הכנסה, העברנו את המהלך הזה, אני רק רוצה לציין שאנחנו עכשיו בעיצומו של מחקר שאנחנו - - - ל-12 אלף אנשים- - -
עאידה תומא סלימאן: גברתי, אני מאד מבקשת, סליחה, אין לנו זמן לשמוע על המחקרים.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה לשמוע על צעדים, על תכניות, על הביטוח הלאומי שלוקח על עצמו, המנכ"ל שלכם רק לפני שבוע אמר – אם לא יעשה דבר, הפערים האלה עוד יגדלו ויגיעו למחאה שלא תהיה שקטנה כמו שהייתה מחאת מעמד הביניים לפני כמה שנים, אז הייתי רוצה לראות את הביטוח הלאומי קם על הרגליים ועושה תכנית כדי לסגור את הפערים.
עאידה תומא סלימאן: דבר כל הזמן על מחקרים זו לא המטרה, אנחנו לא מוסד מחקרי פה, עם כל הכבוד.
<קריאה: אני יכולה להגיד משהו לגבי הביטוח הלאומי?
עאידה תומא סלימאן: לא, שניה.
<קריאה: באנו מרחוק כדי לדבר.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שכולכן רוצות לדבר אבל לצערי הרב ואני רוצה להגיד שפנינו דווקא לקצין בכנסת על מה שנעשה בכניסה וקיבלנו תשובה שהיא לא תשובה בעיני ואני אומרת את זה, זו לא תשובה והתשובה היא שהמשמר עושה את עבודתו נאמנה ובמקצועיות רבה, אין לי ספק, השאלה היא מי קיבל את ההחלטה להקדים תור על תור, זאת היתה השאלה ואני עוד אתעקש לקבל עליה תשובה.
עאידה תומא סלימאן: בבקשה מיטל, כי אם אני לא אתן לך- - -
<מיטל כהן: השם שלי זה כהן מיטל, אתם מסתכלים על העוני בעיניים, תסתכלו, אני הפנים של העוני.
עאידה תומא סלימאן: אני רק אבקש מיטל, אני לא אתן יותר משתי דקות, את תבחרי מה תגידי בשתי דקות.
<מיטל כהן: אוקיי, אני אגיד ככה – אני עניה לצערי, אני אגיד לכם עוד דבר, אני לא נתמכת רווחה כי ברחתי מהרווחה, מהפחד שלי שכל חצי שנה עשו לי וועדות החלטה ועם זה שאני לא מטופלת ברווחה אז אני לא זוכה לסל מזון, לכל מיני הנחות, לכל מיני דברים, גם טיפול בעמותות פה שיש לא מטפלות בי.
<מיטל כהן: אני אמא ל-4 ילדים מתחת לגיל 18 ויש לי עוד שני ילדים שהם יותר מבוגרים, אחד מהם חייל שכל ההוצאות הכלכליות שלו נופלות עלי כי הוא חייל במדינת ישראל ואני לא מקבלת שום הטבה.
<מיטל כהן: אני רוצה להגיד לכם עוד משהו, אני הייתי מקבלת מזונות, אבל ברגע שחליתי ויש לי 100 אחוז אי כושר עבודה לקחו פתק, מכתב, שלחו לגרוש שלי – הנך מתבקש להפסיק לשלם את המזונות, כי הגב' עברה את רף ההכנסה.
<מיטל כהן: השאירו אותי עם קצבת נכות בלי מזונות.
<מיטל כהן: מזונות צריך להוציא אותם ממבחן ההכנסה, מזונות זה של ילדים בלבד.
<מיטל כהן: המזונות מגיעים לכלכל את הילדים, את התרופות שלהם, את ההוצאות שלהם, את הבית ספר שלהם- - -
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, מיטל- - -
<מיטל כהן: ברגע שיעשו את ההפרדות האלה בקצבאות, אנחנו נוכל לחיות יותר בכבוד ולא נצטרך אפילו את הסחבת הזו עם הרווחה שאני באמת לא כל כך אוהבת את הרווחה.
<מיטל כהן: זה מה שבעצם רציתי להגיד, זה מאד חשוב לי.
עאידה תומא סלימאן: חגית מרון, קבוצת שינוי חד נשית, חד הורית.
<חגית מרון: אני חד הורית.
<חגית מרון: אז שמי חגית, אני אם חד הורית 9 שנים לשני ילדים ואני יכולה להגיד שאני אישה עובדת מאז ומתמיד.