GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: על כן המנגנון החדש של יועצת הרמטכ"ל למעמד האישה עדיין נדרש גם בעת הזאת.
יעל דיין: משימות הלבה שלנו בנקודת הזמן הזו בצבא בעיסוק שלי הן בשלושה תחומים: א.
יעל דיין: קידום ומיצוי הפוטנציאל של הנשים בצבא מצד אחד ומאידך העצמתן, כי לא פשוט השילוב הזה של קריירה ומשפחה למי שמשרתת בארגון צבאי טוטלי כזה.
יעל דיין: הפיתוח של ענף מוקד ידע מגדרי שיבסס בעיקר מחקרים שקשורים לשירות של נשים בצבא על כל המשמעויות של זה, מחקרים בתחום הפיזיולוגי, מחקרים בתחום הפסיכולוגי, סקרים בנושא הטרדות מיניות ועוד נושאים רבים שבוודאי יאפיינו את הארגון שלנו לאור הכניסה של נשים למקצועות שהם מקצועות לא מסורתיים.
יעל דיין: האחריות שאני רואה בתפקידי להמשיך ולשמור על החיילת בתוך הארגון הזה בשל גילה הצעיר, בשל הפערים המאוד משמעותיים בסטטוס, במעמד, בסמכויות שיש בינה לבין מפקד, וליצור איזושהי רשת ביטחון כדי שאם היא תופלה לרעה או אם היא תוטרד מינית בתוך השירות הצבאי, תהיה לה כתובת והכתובת הזאת היא גם בהיבטים הייחודיים וגם כמובן בדברים שקשורים לאפליה על רקע מגדרי.
יעל דיין: זה ממש על קצה המזלג.
יעל דיין: אם תרצו אחר-כך, אשמח לענות על שאלות ברמה יותר קונקרטית.
יעל דיין: חוסניה ג'בארה: שלום לכולם.
יעל דיין: אני האישה הערבייה הראשונה בכנסת, אני מוסלמית וחברת מפלגת מרצ שנתנה ייצוג של ארבעים אחוזים לנשים ובין הנשים האלו ב1999- אני נבחרתי לכהן כחברת כנסת.
יעל דיין: בכנסת מכהנים 13 חברי כנסת ערבים כאשר מאז קום המדינה כיהנו חברי כנסת ערבים בכנסת ישראל אבל לא כיהנה חברת כנסת אחת עד עתה.
יעל דיין: אני שמחה להיות בכנסת ואני שמחה להיות יושבת-ראש ועדת משנה לקידום מעמד האישה הערבייה ובנוסף לכך אני עוסקת בכמה נושאים מאוד חשובים לקידום הנשים הערביות בישראל.
יעל דיין: במסגרת תפקידי אני פועלת למיגור אלימות נגד נשים ורציתי להביא בפניכם מושג שאני מגנה אותו.
יעל דיין: כשנרצחת אישה ערבייה, תמיד אומרים שהיא נרצחה על חילול כבוד המשפחה.
יעל דיין: המושג הזה בעיני הוא מושג ארור.
יעל דיין: בשנות ה70- הנשים הערביות עסקו יותר בתפקידי הוראה, מזכירות ותפקידים לא בכירים.
יעל דיין: היום במגזר הערבי אנחנו רואים נשים שהן משפטניות, רופאות, עוסקות בתפקידים מאוד בכירים אבל לצערי האישה הערבייה מופלית פעמיים לרעה כאשר פעם אחת היא מופלית בהיותה אישה בחברה ישראלית שגם היא מפלה נשים ויש פער בין האישה היהודיה והאישה הערבייה, ופעם שנייה היא מופלית בעצם זה שהיא בחברה ערבית מסורתית שמרנית שלא תומכת ביציאתה של האישה הערבייה לתחום הפוליטי.
יעל דיין: לכן אנחנו סובלות וקשה מאוד להגיע לדרך הפוליטית ולכנסת אבל חשוב מאוד שתמיד תהיינה נציגות ערביות בכנסת שהן תוכלנה לייצג 51 אחוזים מכלל הנשים הערביות הבוחרות במדינת ישראל.
יעל דיין: אני חברת ועדת החינוך של הכנסת וועדת העבודה והרווחה, אני ממלאת מקום יושב-ראש ועדת הפנים של הכנסת ואני נציגת יהודים וערבים כאחד, אבל במיוחד אני נציגת הנשים ונציגת נשים ערביות.
יעל דיין: אני עושה מאמץ רב למען קידום מעמדן של הנשים הערביות בישראל.
יעל דיין: שמונים אחוזים מכלל הנשים הערביות הן מובטלות ורק כעשרים אחוזים מהנשים הערביות הן נשים עובדות.
יעל דיין: זאת אומרת שישנה אבטלה הולכת וגוברת בקרב האוכלוסייה הערבית ומי שסובל רבות מאבטלה זו, זו אוכלוסיית הנשים.
יעל דיין: אני תומכת בכל הנושא של הכשרת נשים למנהיגות, העצמת נשים ערביות וזאת כדי שתוכלנה להביא למקומות בהם מתקבלות ההחלטות ולמעמד שמקבל החלטות.
יעל דיין: חסרות לנו מאוד נשים בשירות המדינה.
יעל דיין: הצעתי הצעת חוק שאומרת ייצוג הולם לנשים ערביות בשירות המדינה שזה דבר שיכול לתמוך במעמדה של האישה הערבייה.
יעל דיין: הגשתי הצעה שהיא מאוד חשובה גם לנשים היהודיות וגם לנשים הערביות או למשפחה הישראלית בכלל וזו הכרה בהוצאה עבור תשלום למטפלת וזה כדי שיתאפשר לשני בני הזוג לצאת לעבודה.
יעל דיין: חשוב לציין בפניכם את היעדר מעונות היום במגזר הערבי, דבר שלא מאפשר לנשים הערביות לצאת ליום עבודה ארוך.
יעל דיין: במגזר הערבי הוקמו שני מקלטים כאשר האחד משמש כמקלט לנשים מוכות והשני משמש מקלט לנערות במצוקה.
יעל דיין: אני שמחה לראות בין הנוכחות כאן את הגברת רות רזניק שמקבלת למקלט שלה נשים ערביות ועל כך אני מודה לה.
יעל דיין: היו"ר יעל דיין: רשות הדיבור לחברת הכנסת מרינה סולודקין.
יעל דיין: The Parliament was for a while also the head of this committee, chairperson of this committee, Marina Solotkin and she is a colleague of mine.
יעל דיין: I must say that we have women from opposition coalitions, different parties.
יעל דיין: On the whole while there is a huge gap between us politically, and I mean a huge gap, there is almost no bridging, and I am not speaking about Marina, I am speaking about the Likud now.
יעל דיין: I would say that on the issues that the committee is dealing with, the common denominator is much stronger than gaps, Yisrael Be’aliyah please.
יעל דיין: מרינה סולודקין: I am a Member of Knesset, Marina Solodkin.
יעל דיין: I am the head of the parliamentary section of Yisrael Be’aliyah, which is an immigrant party.
יעל דיין: Israel is one of the most democratic countries of the world I think because I came to Israel from the Former Soviet Union in 1991 and in 1996 I entered with my party into the Israeli Knesset and in 1999 I was a vice Minister of Immigration and Absorption in the government, in the left wing government of Ehud Barak.
יעל דיין: As our chairperson Yael Dayan said, in my first kadencia in the Knesset I was the head for a year for the Committee for Status of Women.
יעל דיין: I have to say to you that everybody here represents the Israeli population and parts of it.
יעל דיין: As my friend Hosnia Jubara represents both leftwing liberal party and Arab women, I represent the center liberal party and immigrant population from the Former Soviet Union.
יעל דיין: We also have in our party the sector of Ethiopian immigrants and now we are developing the network of English speakers in our party and we hope that we can become the immigrant party for all the immigrants in Israel.
יעל דיין: היו"ר יעל דיין: As I mentioned before there are many specific problems, which we have to deal with and Marina and the party that she is with, but also other parties are really beyond the point where we said, well we shouldn’t mention if there are, let us say I give an imaginary number 40% of women murdered by their husbands, if they are immigrants, we shouldn’t mention it, because this stigmatizes.
יעל דיין: We are mature enough now to know that we have got to see each happening, whether it is good or bad against the background it comes from in order to combat it.
יעל דיין: We see domestic violence in immigrant groups because of the different cultures or in spite of the different cultures they come from.
יעל דיין: We see unemployment __________: What is the crisis of absorption here?
יעל דיין: היו"ר יעל דיין: Absorption, I meant the Ethiopians mostly, which is a change of culture from purely patriarchal to more free society.
יעל דיין: But not only questions of violence.
יעל דיין: If we look at the unemployment, if we look at job seeking, economic status, but when we say new immigrants, unemployment among new immigrants and amongst ex-Soviet Union, we talk about what they came from and what they can achieve here.
יעל דיין: It is not just to find the daily wages.
יעל דיין: It is a degradation or degrading of what they did before.
יעל דיין: The education they have compared to the jobs that are available to them and that is why we are giving special attention to different groups.
יעל דיין: I will not be able to cover everybody because we would like to hear from you, at lease enable you to ask questions.
יעל דיין: I would like Rivka Shaked, the head of the division of the rights of women.
יעל דיין: In the civil service we have recently, when I say recent it is not more than five years or a decade, we have a division responsible for the status of women, advancement of women and in addition, which concerns us very much, the supervision of the implementation of laws.
יעל דיין: Because, as I said, legislation especially about the civil service is, I wouldn’t say near perfect, but quite advanced and we need to advocate Rivka Shaked to sit there and check and see whether the things are really being carried out.
יעל דיין: רבקה שקד: האגף שלי הוקם לפני חמש שנים כשהמטרה המיידית הייתה יישום החוק לייצוג הולם לנשים בשירות המדינה.
יעל דיין: החוק הזה נחקק ב1995- והיה מיועד אך ורק לשירות המדינה.
יעל דיין: מקום העבודה שלי הוא נציגות שירות המדינה ואנחנו אחראים רק לשירות המדינה שזה אומר למעלה מששים אלף עובדים כולל כל שירות הביטחון שאינו צבא ואינו משטרה.
יעל דיין: כארבעים אלף מתוך ששים אלף העובדים הן נשים.
יעל דיין: בכל הקשור לנושא משמעת שמתקשר ליישום החוק למניעת הטרדה מינית, אנחנו מטפלים ב170- אלף עובדים.
יעל דיין: אנחנו המעביד הגדול ביותר במשק ובדרך כלל המעביד שמוליך אחריו את שאר המעבידים.
יעל דיין: כמו שאמרתי החוק שלנו קיים מ1995- והוא אפשר שימוש באמצעים של העדפה מתקנת בלי ויתור על כישורים כאשר מדובר בהעדפת נשים כאשר הכישורים דומים אצל גברים ונשים.
יעל דיין: החוק הזה הורחב לפני למעלה משנה והוא חל היום על אנשים עם מוגבלויות ועל בני מיעוטים.
יעל דיין: אנחנו מוצאים קשיים רבים ביישום החוק הזה גם כשהוא חל רק על נשים וגם כשהוא חל על אוכלוסיות נוספות.
יעל דיין: האגף שלי עומד בכל שאר הנושאים הקשורים למעמדן של נשים בשירות המדינה, לזכויותיהן בעבודה, מטפל בתלונות על אפליה, על קיפוח, על הטרדה מינית, מפעיל צוות של נציגות כאשר יש לי שמונים נציגות שפועלות בכל משרד ממשלתי ובכל יחידת סמך ממשלתית ואותן נציגות מביאות את הבשורה, את ההנחיה שלנו, את הבקרה שלנו ואת הביקורת שלנו בנושאים של מעמד האישה.
יעל דיין: אנחנו עוסקים בהטמעה ובהדרכה של נושא שוויון ההזדמנויות ונושא העדפה מתקנת בכל שירות המדינה וכמו שאמרתי זה מקרין על השירות הציבורי.
יעל דיין: יש לנו חריג אחד שחברת הכנסת דיין הזכירה אותו קודם וזה השירות המשפטי.
יעל דיין: מה שקשור לשירות המשפטי, למשרד המשפטים, לפרקליטות המדינה ולייעוץ משפטי במשרדי הממשלה השונים, ייצוגן של נשים הוא הרבה יותר טוב והוא כמעט הולם למרות שעדיין יש ויכוח מה זה ייצוג הולם, האם זה חמישים-חמישים, האם זה ששים-ארבעים, אבל לגבי השירות המשפטי המצב היום הוא ששים-ארבעים ובמשרד המשפטים זה אפילו הפוך, ארבעים אחוזי גברים וששים אחוזי נשים כולל בדרגות הבכירות.
יעל דיין: המצב הזה הוא מצב לא טוב אבל עם זאת אנחנו גאים בעובדה ששירות המדינה הוא בהחלט המעביד הנאור במשק.
יעל דיין: מבחינת הטיפול שלו בתנאי עבודה של נשים, בזכויות שלהן, עצם העובדה שישנו אגף שלם שעוסק בנושא הזה, זה דבר שלא קיים היום אצל אף מעביד אחר במשק, לא בשירות הציבורי וכמובן לא בפרטי, וניסיתי לחפש קשרים כאלה בעולם ולא הצלחתי.
יעל דיין: השירות הזה מצטיין במיוחד בטיפול שלו בתלונות על הטרדה מינית.
יעל דיין: לא שאני אומרת שהדבר הזה הוא כל כך פשוט, אבל רק לפני שלוש שנים הוועדה הזאת בראשות חברת הכנסת יעל דיין הצליחה להעביר חוק שככל שאני יודעת הוא הרדיקלי ביותר בעולם מסוגו וישנם קשיים לא מעטים ביישום החוק ובהטמעתו הן בתוך המערכת המשפטית, הן בתוך המערכת המשמעתית, והן בתוך מקומות העבודה.
יעל דיין: בשנה האחרונה דיווחנו על שמונים תלונות בהן טיפלתי אישית כאשר מדובר בעבודה מאוד קשה כי צריך לעזור לנשים ולתמוך בהן.
יעל דיין: שירות המדינה נערך לזה במסירות ובאומץ רב.
יעל דיין: אנחנו מטפלים הרבה בנושאי חקיקה.
יעל דיין: אנחנו מטפלים הרבה בתלונות, במחקרים, בדיווח ובמעקב, בקשרים עם כל הגורמים שקיימים בנושא הזה כולל הוועדה של הכנסת, ארגוני הנשים ואחרים.
יעל דיין: בסך הכל ההרגשה שלי היא שנכון ששירות המדינה הוא מעביד נאור, נכון שנעשים מאמצים, אבל כמו שמקובל בנושא שלנו יש תמיד את חצי הכוס המלאה ואת חצי הכוס הריקה.
יעל דיין: מצד אחד אי-אפשר להתעלם מההישגים והמאמצים אבל העובדה שלנשים בשירות המדינה יש כתובת וששירות המדינה במובנים רבים מהווה איזשהו מצפן לשאר השירות הציבורי ולמעבידים במשק, אבל עדיין הנושא של יישום החוק להעדפה מתקנת לא מצא את פתרונו ועדיין קשה מאוד לנשים להתקדם לדרג הבכיר ויש לזה הרבה מאוד סיבות שאין לי אפשרות לנתח אותן כאן.
יעל דיין: אני יכולה להזכיר סיבה אחת מיוחדת למדינת ישראל וזה הנושא של קידום אנשים ברמות הבכירות שפרשו מצה"ל וידוע שהנושא הזה של קידום נשים בצה"ל בסופו של דבר מתקדם איכשהו לקידומן של נשים בכל שלבי קריירה שלהן כולל בשירות המדינה כי לפורשי צה"ל ישנו מעמד מיוחד בחברה הישראלית והשירות בצה"ל עוזר לקידומם ולשילובם גם בתוך הדרגים הבכירים של שירות המדינה.
יעל דיין: עם כל הדברים האלה אנחנו צריכים להתמודד.
יעל דיין: מה שמאפיין את החברה שלנו היא חקיקה יוצאת מן הכלל בנושא של מעמד האישה וזה אודות לחברות הכנסת ולוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת, וזה בעיקר תנופה של עשר השנים האחרונות, אבל אנחנו מוצאים את עצמנו ניצבים בפני קשיים רבים כאשר אנחנו באים ליישם את החקיקה הזאת ועל כך אנחנו עובדים ומשתדלים לעשות את מה שניתן.
יעל דיין: דבי שגיא:			יש לנו 180 אסירות במדינת ישראל לעומת 10,000   				אסירים ובתחום הזה לא נתלונן על קיפוח.
יעל דיין: אני מייצגת את נציבת בתי הסוהר שלא יכלה להגיע היום.
יעל דיין: מי שעומדת בראש ארגון בתי-הסוהר בארץ היא אישה שמונתה לראשונה לפני קצת פחות משנתיים.
יעל דיין: כפי שהזכירה סוזי יוגב בדרגות שמתחתיה יש גברים רבים, בעיקר גברים, ואני כשייכת לרובד של הקצונה הבכירה ומטה בשירות בתי-הסוהר מרגישה מחויבות לא קטנה לנשים בשירות שיתפסו מקומות יותר מרכזיים בעתיד כך שלא ייווצר חלילה רושם שאם יש נציבה בשירות בתי הסוהר, אז מעמד הנשים בשירות שלנו הוא מובטח ואיתן לנצח.
יעל דיין: זו מחויבות שלנו לדאוג לזה.
יעל דיין: במעט הדקות שיש לי אני אדבר היום בעיקר על נושא האסירות.
יעל דיין: כמו שאמרתי, יש לנו כ180- נשים אסירות שמהוות פחות משני אחוז מכלל האסירים בשירות בתי-הסוהר ולא כולן אסירות פליליות.
יעל דיין: מתוך המספר הזה יש לנו ארבעים נשים שהן נשים שהגיעו לארץ לעסוק בזנות ונתפסו על-ידי המשטרה ומוחזקות אצלנו לפרקי זמן מאוד קצרים עד לגירושן מהארץ.
יעל דיין: אנחנו לא מתייחסים אליהן כאל אסירות.
יעל דיין: בעיני – כאישה פרטית אני אומרת – הן לא נתפסות כעברייניות אלא העבירה שלהן היא שהן שוהות בארץ ללא אשרה.
יעל דיין: הן גם לא נתפסו מבחינת המשטרה בגלל שהן עסקו בזנות אלא מפני שהן שוהות בלתי חוקיות שזו העבירה שלהן.
יעל דיין: לטעמי את ארבעים המקומות שאני מקצה, המדינה צריכה להקצות לסרסורים ולסוחרים בגוף האישה ולא לבנות האלה.
יעל דיין: מבחינה משמעתית ולפי כל הכללים האחרים שבבית-הסוהר מאוד מקפידים עליהם, לגבי הבנות האלה אנחנו מתייחסים בצורה שונה ומקלה ואנחנו מנסים לתת להן בית חם לתקופת המעבר הקצרה שהן שוהות אצלנו עד שהן עולות למטוס.
יעל דיין: שאר האוכלוסייה שלנו כוללת מעט מאוד אסירות ביטחוניות פלשתיניות שנמצאות בכלא כאשר היום יש לנו 13 נשים, והשאר הן אסירות פליליות שבתוכן מתחלקות בעיקר בחלוקה של שתי קבוצות, כאלה שמשתמשות בסמים, נרקומניות, ואסירות שבאות לא מרקע של סמים אלא בדרך כלל עבירות של אלימות במשפחה או של רצח.
יעל דיין: במדינת ישראל אין מגמת עלייה בעבריינות נשים כך שהכלא הקטן שלנו מספיק ואנחנו לא צריכים יותר מזה אבל צריך לשנות תפיסות וגישות, צריך להתמחות ולהתמקצע ואת זה אנחנו עושים בסגל שלנו.
יעל דיין: אני חושבת שהסגל שלנו צריך להיות הרבה יותר פמיניסטי ממה שהוא, אני חושבת שהחברה בישראל והמוסדות שקיימים במדינה שלנו ומטפלים בענייני נשים צריכים לראות את נווה תרצה כאחד המקומות שיש להם וצריך להיות להם אינטרס להיות מעורבים בו ולטפל בו וזה לא צריך להיות רק עניין של הוועדה, ויעל דיין וזהבה גלאון מבקרות אצלי, וכל אחת מתייחסת מנקודת המבט שלה וההדגשים שלה.
יעל דיין: אני חושבת שהרבה יותר מוסדות של נשים בארץ לא יודעים בכלל שיש מקום כזה שיש בו רק נשים כאשר רוב הסגל וכמובן האסירות הן אך ורק נשים.
יעל דיין: מבחינתי אני מנסה להכניס גם גברים לארגון הקטן שלי שאני מנהלת אותו ולהציג גם לפני האסירות את הגבר שהוא לא המודל המכה, המתאכזר, אלא קצינים גברים שיכולים לעבוד מול נשים ולהוות דוגמה למשהו אחר ולהוות דוגמה לעבודה משותפת בין גברים ונשים.
יעל דיין: בזמן האחרון אנחנו נותנים לאסירות הכשרה מקצועית.
יעל דיין: בנווה תרצה היה מקובל שאסירות לומדות תפירה וספרות, אבל הפסקנו עם זה והתחלנו להכניס מחשבים.
יעל דיין: עשינו ניסיון אחד מאוד מוצלח שיהיה לו המשך גדול ומתרחב בשנה הקרובה.
יעל דיין: הסגל שלי עבר השנה במסגרת אוניברסיטת תל-אביב לימודי מגדר, לימודי נשים, כאשר למדנו מושגים ראשונים בפמיניזם ואנחנו נמשיך להשקיע בזה.
יעל דיין: טובית אנקור:			להבדיל מהנשים שדיברו כאן קודם, אני לא   				בתפקיד שהוא מיועד אך ורק לנשים  אלא אני באגף שמתמחה בנושאים האלה.
יעל דיין: ראש האגף שבו אני משרתת היא אישה שנושאת דרגה בכירה ביותר, דרגה אחת נמוכה מהמפקח הכללי של משטרת ישראל.
יעל דיין: האגף הוא אגף מקצועי והיא החליפה גבר בתפקיד.
יעל דיין: העשייה שלנו, וגם שלי, לא מתמקדת דווקא בנושאי נשים.
יעל דיין: מבחינת נתונים של משטרת ישראל - נמצאות כאן נציגות כוח-אדם שאני חושבת שיכולות לתת את הנתונים המדויקים – אני יכולה לומר מהידע האישי שבתפקידים מינהלתיים במשטרה אנחנו פוגשים יותר ויותר נשים כאשר בתפקידי שטח ובדרגות, ככל שסולם הדרגות גבוה יותר, אנחנו פוגשים פחות ופחות נשים.
יעל דיין: את הדברים האלה אני אומרת מהניסיון האישי והידע שיש לי במשטרת ישראל.
יעל דיין: באגף שלנו אנחנו מנסים ליישם במשטרת ישראל פתרונות מערכתיים לבעיות שמציקות לתושבים.
יעל דיין: בין היתר פיתחנו מספר תוכניות עבודה או מודלים כמו למשל ברגע שעלה הצורך למצוא איזשהו פתרון או איזושהי תשובה לנושא של הטרדות או תקיפות נשים או אלימות נגד נשים, פיתחנו מודל משותף עם נעמ"ת כדי לתת לנשים קצת מידע טוב יותר לגבי התגוננות.
יעל דיין: יש הרצאות של קציני משטרה שמביאים בפניהם את האירועים שקרו כדי שאפשר יהיה לדעת איך להימנע מלהיכנס מראש לסיטואציות כאלה ואחרות.
יעל דיין: נושאים נוספים כמו אלימות במשפחה שאנחנו מנסים להיכנס אליה ויצרנו עם נעמ"ת ועם ויצ"ו מודל שמטפל בגבר המכה לפני שהוא חוזר בחזרה הביתה כשהוא משוחרר מכל התהליכים האחרים שהוא עבר.
יעל דיין: ניסינו לערב את הקהילה האתיופית, את המנהיגות האתיופית בטיפול באותם גברים כדי שאירועים כאלה לא יחזרו על עצמם.
יעל דיין: אם יש איזושהי בעיה, אם זה בקשר לנשים או לאו דווקא נשים, מנסים ליצור את המסגרות המתאימות ולשלב את כלל הכוחות לטיפול בבעיות האלה.
יעל דיין: עיסאם מח'ול:			אני רוצה להתנצל מראש כי אחרי שאומר את   				דבריי, אני חייב לצאת לישיבת ועדה נוספת.
יעל דיין: היה חשוב לי לבוא לכאן היום ולהתייחס לשאלת מעמדה של האישה בישראל.
יעל דיין: אני לא אדבר על מעמדה של האישה הערבייה ואני לא אתייחס לשאלה של סקטורים אלא אתייחס לשאלה הכללית הגדולה והרחבה יותר של מעמד האישה בישראל, כאשר אני רוצה לציין בפתח דבריי את ההתקדמות הגדולה שחלה במאבק על מעמדה של האישה בישראל וזה לא מעט בגלל הפעילות הרחבה שנעשית על-ידי הוועדה לקידום מעמד האישה והעומדת בראשה, חברת הכנסת יעל דיין, ואני חושב שזה ראוי לציון.
יעל דיין: הדבר המרכזי שצריך לעמוד בפנינו הוא שישנם שלושה תהליכים שמשפיעים בגדול על מעמדה של האישה בישראל.
יעל דיין: א.	החיבור והקשר בין מיליטריזציה של החברה הישראלית ומצ'ואיזם.
יעל דיין: אני חושב שהחברה הישראלית סובלת מתהליך עמוק של מיליטריזציה בכל הרמות ובכל התחומים והוא משתקף ומעצם הגדרתו ומהותו דוחק את האישה הצידה ומאפיל על מעמדה, למרות שאנחנו יכולים לציין כמה וכמה תופעות של עליית אחוז הנשים שתופסות מקום בעמדות כאלה ואחרות.
יעל דיין: בסופו של דבר בגדול החברה הישראלית היא חברה מיליטריסטית יותר ואנחנו חשים יותר מצ'ואיזם.
יעל דיין: אותי יותר הדאיג במשך השנה האחרונה הטיעון שעמד בסיטואציה של השר איציק מרדכי ולא הוויכוח על מה שהיה או לא היה.
יעל דיין: הטיעון המשפטי או הטיעון בפני בית-המשפט היה שעברו הצבאי צריך להיות אחד השיקולים בקביעת העונש או היחס של בית-המשפט או של החברה למה שהוא עשה.
יעל דיין: אני חושב שזה דבר מסוכן וחשוב שהחברה הישראלית לא תעלים עין מהנושא הזה כי זה נושא שיכול לאיים במובן הזה.
יעל דיין: ב.	שאלה של נסיגת ערכים דמוקרטיים או נסיגה בחברות דמוקרטיות בצל אותה אווירה של מיליטריזם דבר שאני חושב שקורה היום גם בארצות-הברית, מאז ה11- בספטמבר.
יעל דיין: אני אומר שככל שהשאלה של הדמוקרטיה נסוגה, גם מעמדה של האישה נסוג ולכן המערכה על מעמד האישה לא יכולה להיות סקטוריאלית אלא היא חייבת להיות מערכה על החברה ועל הערכים הבסיסיים של החברה.
יעל דיין: ג.	הנושא של העמקת הפערים החברתיים והכלכליים והקיטוב החברתי בתוך החברה הישראלית עם כל ההשלכות שלו על החינוך, על הבעיות החברתיות עצמן, התגברות הסמים, התגברות הפשע וכולי.
יעל דיין: לכן אני אומר שאם אנחנו רואים את שלושת המרכיבים האלה ואנחנו רואים שהמאבק על מעמדה של האישה חייב לראות את שלושת הקטבים האלה, אנחנו נצעד בכיוון הנכון ולא ניתן ואסור לדעתי – דווקא לוועדה לקידום מעמד האישה – לתת לפרק את השאלה של האישה כאילו היא מהווה בעיה תרבותית בלבד כי זו בעיה של מצב וסיטואציה כוללת של החברה שבה אנחנו חיים ולדעתי ראייה כוללת כזו  תוכל לעזור באמת בטיפול בשאלות גם הקונקרטיות וגם הספציפיות של האישה.
יעל דיין: יצחק גאגולה:			אני מברך אתכם על בואכם אלינו ועל הדיון עצמו.
יעל דיין: ברצוני לברך גם  את יושבת-ראש הוועדה על עבודתה המסורה בנושא קידום מעמד האישה.
יעל דיין: אין ספק שהיא עושה עבודת קודש.
יעל דיין: יש עוד הרבה מה לעשות, אבל עצם העבודה המסיבית שלה בנושא הזה תורמת רבות ואני מברך אותה על כך.
יעל דיין: כבר אמרתי בעבר ואני אומר גם עכשיו שהרבה ממה שקורה במצב מעמד האישה בארץ ובכלל - הייתי משליך את זה גם לעבר התפוצות – הוא כתוצאה מחינוך וכתוצאה מחוסר ערכים בנוער בישראל או בכלל כאשר דמות האישה באופן כללי נתפסת כחפץ ולא כישות בפני עצמה שיש לה ערכים מעצמה.
יעל דיין: לכן גם ההשלכות והמעשים באים כתוצאה מזה.
יעל דיין: כבר סיפרתי את הסיפור הידוע של אותו גשר שבאמצעו נפער חור ועל הגשר עוברות מכוניות ונופלות לתהום, אבל במקום לסגור את החור מכל צדדיו בונים חכמי החלם בית-חולים מתחת לגשר כי מי שנופל ונפצע מטופל בבית-החולים שנמצא מתחת לגשר.
יעל דיין: אנחנו מדברים על מצב איום ונורא מבחינת הערכים והחינוך ואני מדבר באופן כללי וכל מי שרוצה יכול להשליך את הדברים על הרבה מאוד דוגמאות, אבל במקום להתמקד בתקציבים ובארגונים שצריך להקים,  צריך להתמקד בחינוך.
יעל דיין: אני משליך את זה גם על הנוער ועל מצבו של הנוער כפי שמתבטא בתוצאות הבגרות.
יעל דיין: אנחנו מתעוררים כאשר לצערנו הרב קורות טרגדיות, רצח נשים בידי בעליהן או מצבים קשים אחרים.
יעל דיין: אני חושב שצריך להגיע למסקנה שצריכים שינוי יסודי בערכים ובחינוך כאשר מגיל אפס – לא בגיל שלושים, ארבעים וחמישים שאז קשה לשנות אנשים אלא אם כן אדם מגיע לשינויים מתוך מודעות עצמית -  מקנים ערכים אחרים לגבי דמותה של אישה באופן כללי.
יעל דיין: צריך לחנך לסובלנות ולוותרנות.
יעל דיין: כל המושגים צריכים לעבור שינוי וצריך לרענן אותם.
יעל דיין: אם נגיע לזה, אין לי ספק שאנחנו נגיע גם לתוצאות מרחיקות לכת וטובות יותר, גם נראה חברה מתוקנת יותר וגם כמובן מצב מעמד האישה בכלל ישתנה לאין ערוך.
יעל דיין: אני מברך אתכם ומאחל לנו שכולנו נגיע למסקנות הנכונות ונתברך כולנו שתהיה לנו שנה נפלאה וטובה יותר מהשנה הקודמת.
יעל דיין: אני שוב מברך את יושבת-ראש הוועדה.
יעל דיין: אנחנו עובדים ביחד, יש לנו הרבה מאוד מה לעשות, אבל הכי חשוב לא לבזבז את הזמן על דברים שהם אמנם חשובים אבל יש דברים חשובים יותר ואני מציע שכולנו ניקח את הדוגמה של הסיפור שסיפרתי ונתמקד בעיקר.
יעל דיין: אם החינוך לא טוב, לא יעזור אם נבנה עוד מקומות ניתן עוד תקציבים.
יעל דיין: אני מברך אתכם שתצליחו כל אחד ואחד במקומותיכם.
יעל דיין: היו"ר יעל דיין:		Thank you.
יעל דיין: I am asking representative, although we have got a few of the academia.
יעל דיין: Just one word, we have in most universities in Israel, now that is also something of the last few years, we have got gender studies, women studies, under different names.
יעל דיין: It is an area that is advancing.
יעל דיין: I am sorry we don't have the time to hear all, but Henriette from the Ben Gurion University.
יעל דיין: הנרייט דהאן-כלב:		Thank you very much.
יעל דיין: .  Since I have not planned, I will just shoot a few sentences.
יעל דיין: In the last two weeks I think there was an article mentioning that only 8.8% women are in the academia staff.
יעל דיין: The more we go up the ladder the less we find women in the upper ladder academia.
יעל דיין: I don't think if we have more than 2.2% of women in the upper positions in the academia and less than I think 1% elected women in the academia.
יעל דיין: So this is just for the figure, to give you some kind of idea of what is going on in terms of manpower staff.
יעל דיין: As for women studies programs, we have only two universities, it is Bar Ilan and Tel Aviv who have formal first and second degree, in one in the first degree Tel Aviv and in Bar Ilan it is a second degree program for women’s studies.
יעל דיין: All the rest only have divisions of women’s studies.
יעל דיין: These divisions are very small.
יעל דיין: It is like, to give you some idea, fourteen points studies as opposed one hundred and twenty that a program requires, a program in the university requires.
יעל דיין: I understand that most universities are very much in favor, I know that in our university, Ben Gurion are very much in favor of developing these studies and little by little it becomes in upper priority.
יעל דיין: But we are still not there.
יעל דיין: As for the students, we have 50% and even more, almost every first-degree department mainly in social sciences and humanities, not in natural sciences.
יעל דיין: This is a tendency in all the world and Israel is the same.
יעל דיין: We have nominees who take care of sexual harassment and this is also developing in a good direction.
יעל דיין: That is up until now there were persons, sometimes men who were in charge of sexual harassment of students, now we have women.
יעל דיין: They are still nominated by presidents, they are still nominated by people in higher positions in universities and therefore it is a kind of cover up, not yet as good as we want to see it.
יעל דיין: That is a woman like that should be nominated from a forum of women in the universities.
יעל דיין: I know that in all the universities there are forums of women who are trying to advise and to promote and to help women to get into higher positions and to get higher education that is in higher degrees.
יעל דיין: But still this also has to be improved.
יעל דיין: I think I will not go further because I will not finish.
יעל דיין: Thank you.
יעל דיין: היו"ר יעל דיין:		Now to give a guest and an organization in turn, so we will start certainly by our guests and then Na’amat a guess and a network, so we will go until the last minute before we are kicked out of here.
יעל דיין: We were late coming in.
יעל דיין: רות בושס:		A couple of comments first of all.