GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: אם נמצאים בעיר מעורבת, ילד ערבי יכול ללכת לגן ערבי או לבית ספר ערבי.
יעל דיין: הבעיה, היא עם מקלטים אחרים אשר קולטים בשעת הצורך נשים ערביות עם ילדים.
יעל דיין: אנחנו נעבור לדיווח על מקלטי ויצ"ו.
נורית קאופמן: אנחנו מדברים על החריגה בין סל השירותים על פי משרד העבודה והרווחה, ובין סל השירותים הנדרש להפעלת המקלט בפועל.
נורית קאופמן: מקלט ויצ"ו אשדוד עבר לאמהות בית השוהות במקלט 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע.
יעל דיין: אני רואה כי בשנת 2001 התפוסה היתה 81%.
יעל דיין: האם ישנן תקופות של עלייה וירידה בתפוסה?
נורית קאופן: בוודאי.
נורית קאופן: בירושלים ישנה תפוסה מלאה כעת.
רבקה נוימן: ישנם דגמים שונים לדירות מעבר, שפיתחו עמותות שונות.
רבקה נוימן: חלק בצורה של פרוייקטים עם דירות ממומנות הכוללות צוות גדול מאוד, וצורה אחרת, כפי שפועלים המקלטים שלנו, היא לאפשר לאישה להמשיך לקבל טיפול במסגרת המקלט, אך היא שוכרת באופן עצמאי את הדירה ופועלת באופן עצמאי.
רבקה נוימן: אני חושבת כי היה עוזר לנו מאוד אם השירות שלנו היה בונה צורות תקצוב שונות לפתרונות השונים שהעמותות מצאו, ולא רק בצורה של דירת מעבר, כדי לתת מענה לנשים במקלטים ולהקל יותר על העמותות.
רבקה נוימן: הרבה מאוד מהנשים הפונות אלי ונמצאות ברשימת המתנה, משנות את דעתן ומבקשות מקלט אחר בגלל המצב הביטחוני, כאשר אני מודיעה להן כי הן יכולות להתקבל.
רבקה נוימן: לגורם הזה יש קשר לאחוזי התפוסה אצלנו שירדו ב20%- בשלוש השנים האחרונות.
יעל דיין: זה ברור כי אישה מבוהלת תגיב כך.
יעל דיין: לא ניתן לשפוט אותן.
יעל דיין: האם היו אצלכן גם נשים ערביות?
יעל דיין: הירידה היא גם במספר הנשים הערביות?
רבקה נוימן: היו לנו נשים ערביות.
רבקה נוימן: אצל נשים ערביות אנו לא מרגישים את הירידה הזו.
רבקה נוימן: האישה האחרונה שהייתה אצלנו במקלט היתה במקור מעזה.
רבקה נוימן: היא למדה להתלבש אחרת, כדי שבמחסומים השונים יתנו לה לעבור ולא יציקו לה.
יעל דיין: האם אתם מקבלים סיוע מפר"ח ומשירות לאומי?
רבקה נוימן: כן.
יעל דיין: האם ישנם עוד מקלטים המקבלים סיוע כזה?
רות עוזרי: אנחנו מקבלים את הסיוע הזה בשיתוף פעולה של עיריית תל-אביב, אשר מממנת לנו 75% מהעלות.
רות עוזרי: גם הסיוע מבנות שירות לאומי מוסדר על ידי העירייה.
רבקה נוימן: אנו משלמים עבור השירות הלאומי.
יעל דיין: זה לא שייך למכסה שמעביר משרד החינוך לעיריות.
יעל דיין: אם כך, מדוע זה עדיף על עובדים אחרים?
רות עוזרי: זהו כוח עבודה זול יחסית.
רות עוזרי: הן מבצעות 8 שעות עבודה ביום כולל חופשות.
רבקה נוימן: זה עולה לנו 600 שקלים בחודש.
רבקה נוימן: פר"ח זוהי התנדבות ושיתוף פעולה של האוניברסיטאות.
רבקה נוימן: זה לא עולה לנו כסף וזהו משאב אדיר.
יעל דיין: אנו עוברים לנציגי עמותת ל"א.
חיה בורשטיין: אני מנהלת מקלט ראשון לציון.
חיה בורשטיין: התפוסה בשלושת המקלטים שלנו כמעט מלאה ב100%- כל השנה, כבר תקופה ארוכה.
חיה בורשטיין: יש אלינו הרבה פניות ללא מענה.
חיה בורשטיין: בשבוע הבא נפתחת דירת המעבר.
חיה בורשטיין: אנו נעביר שתי נשים מהמקלט שלנו לדירת המעבר.
חיה בורשטיין: אני רוצה לציין, כי הקמת דירת המעבר לוותה בקשיים רבים.
חיה בורשטיין: השכנים פנו לראש העיר וסרבו לדור בשכנות לדירת המעבר.
חיה בורשטיין: מקלט ראשון לציון הוא המבנה היחידי הנתרם על ידי הרשות.
חיה בורשטיין: אנחנו 6 שנים נמצאים באותו מבנה, ואנו זוכים לעזרה אדירה מהרשות בכל הנושאים הקשורים למקלט.
חיה בורשטיין: אנחנו כבר שנה וחצי מעסיקים צוות שפועל 24 שעות ביממה, כאשר שתי אמהות בית שלנו הן בוגרות המקלט שלנו.
דלית אשורי: אני מנהלת את מקלט חדרה.
דלית אשורי: אנחנו בדרך כלל בתפוסה מלאה.
דלית אשורי: כאשר אנו לא בתפוסה מלאה, זה בגלל ריבוי מיטות התינוק שלנו.
דלית אשורי: בחדר בו שוהות שתי נשים יש גם מיטה או שתי מיטות תינוק.
דלית אשורי: למרות שגם המצב הביטחוני בעיר שלנו זהה כמעט למצב בירושלים, אנו בתפוסה מלאה.
יעל דיין: מהי כמות הנשים מחבר העמים השוהות בשלושת המקלטים של העמותה?
דלית אשורי: במקלט חדרה, מתוך 6 נשים השוהות במקלט כרגע, 3 נשים הן מחבר העמים.
דלית אשורי: זהו מצב נורמלי אצלנו במקלט.
דלית אשורי: ישנם מקרים בהם ניתן למצוא 4 נשים מחבר העמים מתוך 7 נשים.
יעל דיין: הנשים האלו מגיעות עם ילדים?
דלית אשורי: כן.
דלית אשורי: כרגע במקלט שלי ישנן 3 נשים מחבר העמים, שתי נשים מחדרה ואחת ישראלית ותיקה.
יעל דיין: אנו עוברים לדיווחים ממקלט מרכז גליקמן.
רות עוזרי: התפוסה במקלט שלנו היא מלאה.
רות עוזרי: יש אצלינו 11 נשים עם 19 ילדים.
רות עוזרי: המקלט שלנו יכול להכיל עד 30 נפשות.
רות עוזרי: במצב נתון רגיל בדרך כלל שליש מהנשים השוהות במקלט הן דוברות רוסית.
רות עוזרי: בשנה וחצי האחרונות, ישנו חידוש במקלט שלנו, אנו מעסיקים עובדת סוציאלית דוברת השפה הרוסית, דבר העוזר לנו לקלוט נשים הדוברות את השפה הרוסית.
רות עוזרי: נכון להיום יש לנו שתי נשים דוברות רוסית שאחת מהן נמצאת רק חצי שנה בארץ והשנייה נמצאת פחות משנה בארץ.
רות עוזרי: אני חייבת לציין את שיתוף הפעולה האינטנסיבי שיש לנו עם עיריית תל-אביב.
רות עוזרי: עיריית תל-אביב מממנת 75% מעלותן של בנות שירות לאומי, כאשר עלות כל בת שירות לאומי היא מעל 2,000 שקל.
רות עוזרי: נעמ"ת משלמת רק 500 שקלים עבור כל בת שירות לאומי.
רות עוזרי: בנות השירות הלאומי עוזרות לנו מאוד בטיפול בילדים.
רות עוזרי: בנוסף לבנות שירות הלאומי אנו זוכים לעזרה ללא תשלום מפרוייקט פר"ח.
רות עוזרי: אנו נעזרים גם מאוד במתנדבים.
רות עוזרי: בשנה האחרונה עיריית תל-אביב דאגה לתוספת משרדים וחדרי טיפול לעובדות, פעולה שהתבצעה על ידי קרן תל-אביב לפיתוח.
רות עוזרי: בנוסף אנו מתעתדים לבנות בשנה הקרובה גן ילדים חדש ויפה.
רות עוזרי: קרן לפיתוח תל-אביב מתכננת עבורנו מבנה חדש, גדול שיענה על כל הצרכים של הילדים, כולל מועדונית.
רות עוזרי: בבדיקה שערכנו, גילינו כי בשנת 2000-2001, 70% מהנשים השוהות במקלט יוצאות לחיים עצמאיים.
רות עוזרי: 50% מהן גרות בסביבת המקלט.
רות עוזרי: אותן נשים הופכות בעצם להיות מטופלות של המרכז לטיפול ומניעת אלימות במשפחה, שפועל תחת אותה קורת גג של מרכז גליקמן.
רות עוזרי: נעמ"ת מתכננת להפעיל בקרוב דירת מעבר בשיתוף עם עיריית תל-אביב.
רות עוזרי: כידוע לי מעיריית תל-אביב, לא קיבלנו תקצוב לשנה הנוכחית לדירת המעבר, כך שעיריית תל-אביב ונעמ"ת נושאות בעול דירת המעבר.
יעל דיין: אנו נערוך דיון נפרד בנושא של דירות המעבר, ונקבל דיווח על מספר דירות המעבר שמומנו בשנה שעברה, וכן דיווח על הדירות שנוספו לתקציב של השנה.
יעל דיין: אנו נדון גם על דירות חמות ודירות מעבר לנערות.
רות עוזרי: אני רוצה גם לציין כי עורכת הדין שלנו נמצאת פיזית במקום עצמו והיא אחראית על כל מה שקשור לייעוץ משפטי וליווי הנשים.
יעל דיין: הפגישה כאן היום היא גם פגישה לימודית.
יעל דיין: לא כל מקלט עושה את אותן הפעולות.
יעל דיין: הנושאים שהועלו פה, כמו הנושא של העזרה היכולה להינתן בחינם מפר"ח, הם נושאים שחשוב מאוד לדעת אותם.
יעל דיין: אני בטוחה שסטודנטים ישמחו להיות שותפים לפעילות הנעשית במקלטים, כיוון שהם מקבלים מלגה מאוד גבוהה עבור זה.
אירית אומנית: יש תוכנית נוספת הנקראת "אתגר", שגם דרכה ניתן לקבל סיוע על ידי סטודנטים.
יעל דיין: אני יודעת על סטודנטים רבים המעונינים לפעול במסגרת הזו.
יעל דיין: פונים אלי סטודנטים ושואלים האם יש מקומות פנויים בהם ניתן לפעול בתחום הזה.
רות עוזרי: אני רוצה לציין, כי שיתוף הפעולה עם פרוייקט פר"ח היה כל כך טוב השנה, עד שהצלחנו להשיג השנה סטודנטים אשר ילוו יוצאות מקלט הגרות באזור.
רות עוזרי: זהו דבר מאוד קשה, שלא נמצא בתחום המנדט שלהם.
יעל דיין: בנתונים אשר העברתם לנו, ישנם נתונים הנוגעים לנשים נוצריות.
יעל דיין: למי הכוונה?
רות עוזרי: הכוונה היא לערביות נוצריות, או נוצריות לא יהודיות מחבר העמים.
יעל דיין: האם הכוונה היא לנשים לא יהודיות, או לנשים נוצריות הזקוקות לשירותי דת נוצריים?
רות עוזרי: הכוונה היא לנשים שאינן יהודיות.
יעל דיין: אם כך מדוע קיימת קטגוריה של נוצריות?
יעל דיין: מאחר שלא מדובר כאן על נשים הזקוקות לשירותי דת בהתאם לדתם, לא צריך להשתמש בקטגוריה הזו.
יעל דיין: אנו עוברים לדיווח ממקלט "אישה לאישה".
רחל ביאלר: העניין של תפוסה מלאה היא בעייתית.
רחל ביאלר: כרגע יש לנו במקלט 14 נשים ו31- ילדים.
רחל ביאלר: כאשר אני אומרת ילדים אני מתכוונת גם לגילאי בית ספר תיכון ושירות לאומי.
רחל ביאלר: השבוע ילדי תיכון ששוהים אצלנו השתתפו בטיול שנתי שעלותו היתה 500 שקל לילד.
רחל ביאלר: לאחר שיחה עם המנהלת קיבלנו הנחה ושילמנו רק 200 שקל עבור כל ילד.
רחל ביאלר: אני רוצה לומר, כי בנושא התקצוב חייב לבוא לידי ביטוי הבדל בין ילד בן שלוש או ארבע, לבין ילדים בגיל חטיבת ביניים ותיכון.
רחל ביאלר: אנחנו מרוצות מאוד מהשיפוץ שנערך במקלט והפך אותו למרווח ומכובד.
רחל ביאלר: אנו שמחות מאוד כי אנו יכולות לא לדחות נשים בשל היותן אמהות לילדים רבים, או בשל היותן אמהות לילדים עם צרכים מיוחדים.
רחל ביאלר: יש לנו כרגע שישה ילדים עם בעיות מיוחדות.
רחל ביאלר: התפוסה המלאה מוכרחה לתת ביטוי גם לקשיים האלה שיש לנו.
רחל ביאלר: אני דיברתי על הנושא הזה עם מנחם שהבין היטב את המצוקה.
רחל ביאלר: עצם העובדה שמגיעה אלינו משפחה עם ילד חריג או ילד גדול, זה כבר מחייב אותנו לגבי הקליטה הנוספת.
רחל ביאלר: אנו לא תמיד במצב אופטימלי המאפשר קליטת 13 נשים עם ילדיהן, כיוון שזה תלוי בגילאי הילדים.
רחל ביאלר: אנו מפעילות 8 דירות מעבר.
רחל ביאלר: אנחנו הרבה מאוד שנים רואות את הנושא של שיקום מקצועי ולימוד הנשים כחלק הכרחי וחיוני בעבודה שלנו עם נשים מוכות, כיוון שזה לא מספיק רק לעזור להן במקלט עצמו, הן מוכרחות ליווי גם בהמשך.
רחל ביאלר: אנחנו ממשיכות ללוות נשים בין שנתיים לשלוש שנים לאחר עזיבתן.
רחל ביאלר: למרות שהשירות הזה הוא מאוד יקר, אנו בכל זאת נותנות אותו כיוון שאנו מודעות לצורך בו.
רחל ביאלר: אני רוצה לבקש שינוי בתקצוב.
רחל ביאלר: אנו מקבלות ממשרד העבודה והרווחה השתתפות בהוצאות דירות המעבר, אך אותה השתתפות עומדת על אותו סכום כבר כמה שנים, בלי קשר למספר הדירות שאנו מפעילות.
רחל ביאלר: השנה אנו נפעיל 10 דירות.
רחל ביאלר: אנחנו פתוחות לקלוט נשים בדירות המעבר מכל המקלטים.
רחל ביאלר: אנו קוראות לצמצום משאבים.
רחל ביאלר: בירושלים אנו מבקשות ששני המקלטים ישתמשו באותו משאב של דירות המעבר.
רחל ביאלר: עורכת הדין שלנו מייצגת בפועל את הנשים בכל הערכאות.
רחל ביאלר: אנו צריכות לגייס תרומות בגובה של שליש מהתקציב כדי לתת שירותים נוספים לנשים השוהות במקלטים.
רחל ביאלר: התקציב של 100% שאנו מקבלות ממשרד העבודה והרווחה מספיק לנו רק לשני שליש מהפעולות שאנו עושות.
רחל ביאלר: אני רוצה להזכיר גם, כי אנו הקמנו בבית שמש מרכז לאלימות במשפחה ואנו עובדים עם אגף אחר בשיתוף יפה.
יעל דיין: אנו נדון בישיבה אחרת על העניין של סיוע משפטי.
יעל דיין: שנים הנושא הזה נופל בין הכיסאות.
יעל דיין: הגענו פעם להסכמה עם משרד המשפטים, שלא בוצעה.
יעל דיין: ההצעה היתה שהם יתנו שמות ספציפיים של מתמחים בנושאים של נשים השוהות במקלטים.
יעל דיין: הבעיה היתה גיאוגרפית, כאשר האישה עוזבת את המקלט ועוברת למקום אחר והיא זקוקה לסיוע משפטי, אך שם יש לשכה אחרת.
יעל דיין: נוצרת הפרדה בין הסיוע שהיא מקבלת בזמן שהותה במקלט לבין הייצוג שלא יכול ללוות אותה בעיר מגוריה.
הדרה יעקובוביץ’: אני רציתי להעיר, כי בפועל לסיוע המשפטי לא משנה היכן נפתח התיק.
הדרה יעקובוביץ’: אישה יכולה לשהות במקלט בתל-אביב ולבחור לפתוח את התיק במרכז סיוע בחיפה, בירושלים או בתל-אביב.
הדרה יעקובוביץ’: למרות זאת עדיין רצוי כי המינוי שהסיוע נותן לעורך דין יהיה במיקום של בית המשפט שאליו מוגשות התביעות.
אירית אומנית: אלא אם כן באותו מקלט יש עו"ד המייצג את הנשים השוהות בו.
יעל דיין: אנו נדון בנושא הזה.
יעל דיין: הדבר הזה הוא נחוץ.
יעל דיין: אנו מגזימים בהיקף שניתן לתת בתקופת השהייה במקלט, כיוון שזה בעייתי מבחינת הניידות של זה.
יעל דיין: ההבחנה בין ייעוץ ובין ייצוג קיימת.
יעל דיין: ישנם מקלטים הנותנים שירות של ייעוץ, אך אינם יכולים להרשות לעצמם עלות של ייצוג.
הדרה יעקובוביץ’: בדרך כלל נשים אשר מגיעות למקלטים, מגיעות עם בעיות שהן רחבות וגדולות מבחינה משפטית.
הדרה יעקובוביץ’: אלו בעיות הקשורות לחובות, הוצאה לפועל וכו'.
יעל דיין: הלשכות של סיוע משפטי לא מוכנות לעזור בעניין.
ציפי נחשון-גליק: לכן אנחנו ביקשנו במסגרת המרכזים לטיפול באלימות עזרה של עורכי דין שיוכלו לעזור לנשים שמטופלות שם, ולנשים שהן יוצאות מקלט.
יעל דיין: אנו עוברים לשמוע דיווח ממקלט "לב לאחים".
זאב שטיגליץ: אנחנו בעמותה שלנו נעזרים מאוד בכל הגורמים במשרד העבודה והרווחה.
זאב שטיגליץ: הדבר הנוסף שנותן לנו כוח הן המנהלות במקלטים.
זאב שטיגליץ: הרבה פעמים נשים השוהות במקלט שלנו חושפות את מקום המקלט בגלל טעויות שונות, ואז אנו נאלצים להעביר אותן למקלטים אחרים.
זאב שטיגליץ: בשלב זה אנו זוכים לשיתוף פעולה גדול ממנהלות המקלטים השונים, ועל כך תודה.
זאב שטיגליץ: המקלט שלנו כולל בעיקרו אוכלוסייה ייחודית מבחינת הרקע שלה.
זאב שטיגליץ: הנשים המגיעות אלינו הן נשים אשר לא בנו בתים רגילים ורק אחרי כן הגיעו למצבים של אלימות במשפחה, אלא נשים שבהיותן נערות עברו כל מיני מסגרות כמו "צופיה", "מסילה", "בית הנערה", ונפלטו מהן.
זאב שטיגליץ: אלו נשים אשר מתקשות מאוד להתאקלם במסגרות ומתקשות בקבלת מוסכמות.
זאב שטיגליץ: "לב לאחים" בנוסף למקלט עצמו הקים מערך קודם לקליטה במקלט, כדי שנשים לא תיפולנה מהמסגרת.
זאב שטיגליץ: לאחר השלב של הקליטה במקלט אנשים בעמותה עוזרים לאותן נשים במציאת מקום מגורים, ומציאת מסגרות לילדים.
יעל דיין: כיצד אתם מגיעים לאותן נשים?
זאב שטיגליץ: הפנייה באה בדרך כלל מהנשים עצמן, או ממשטרה, צבא, רווחה, שכנים, הורים, מכרים וכו'.
זאב שטיגליץ: אנו פועלים בהתאם לכל פנייה.
זאב שטיגליץ: לעיתים אנו פועלים כדי להוציא את האישה מיד מהמקום שבו היא נמצאת.
רבקה נוימן: כיצד אתם מתמודדים עם המצב הביטחוני הקיים היום?
זאב שטיגליץ: מתחילת האינטיפאדה הזו אנו נכנסים רק לשטחים שניתן להיכנס אליהם.
זאב שטיגליץ: מי שרוצה לצאת משטחי A, B, C נאלצת להגיע למקום ממנו אנו נוכל לאסוף אותה.
זאב שטיגליץ: היתה אישה מרמאלה אשר רצתה להיקלט אצלנו, ואנו תיאמנו איתנה שתגיע לעטרות ומשם אספנו אותה.
יעל דיין: הנתונים שמסרתם מחולקים לשלוש קטגוריות.
יעל דיין: האם הקטגוריה של נשים מוכות מהמגזר היהודי כוללת נשים כמו שנמצאות בשאר המקלטים?
זאב שטיגליץ: כאשר אין מקום במקלט של "בת מלך", מפנים אלינו נשים דתיות, כיוון שהצוות שלנו הוא דתי, וכן כל אישה המגיעה דרך לשכות רווחה, כולל נשים ערביות.
יעל דיין: אתם נותנים פתרון כאשר אין מקום במקלטים אחרים, לנשים דתיות-חרדיות.
יעל דיין: כל שאר הנשים הנמצאות אצלכם הן נשים יהודיות מוכות שבן הזוג שלהן הוא ערבי.
יעל דיין: אני מניחה שישנה רשת להגיע לאותן נשים שבני הזוג שלהן הם ערבים, וזה כולל נשים מהשטחים, נשים הגרות בערים מערביות או בתוך המגזר הערבי.
זאב שטיגליץ: נשים מכל הארץ נמצאות אצלנו.
יעל דיין: כיצד הן יודעות שאתם הכתובת המתאימה להן?
זאב שטיגליץ: מדי פעם מתפרסמות כתבות, וכן זה עובר מפה לאוזן.
יעל דיין: הכתבה שפורסמה לאחרונה היתה מאוד מדאיגה.
יעל דיין: היא ציינה, כי אתם מחפשים נשים שגרות עם בני זוג ערבים, כדי להפריד ביניהם ולהחזיר אותן למגזר היהודי.
זאב שטיגליץ: בכתבה נכתבו דברים שקריים לחלוטין.
זאב שטיגליץ: אני לא רוצה להיכנס לפרטים מפני כבוד הנשים המוזכרות שם, אך אם תרצי אני מוכן בארבע עיניים להסביר לך את כל הדברים.
יעל דיין: האם אישה מוכה בידי בן זוג ערבי שונה מאישה מוכה בידי בן זוג יהודי?
זאב שטיגליץ: סוג האוכלוסייה הנקלטת אצלנו שונה מאוכלוסיית נשים אחרת.
זאב שטיגליץ: בנוסף לכך ישנם דברים ייחודים לאוכלוסייה זו, כמו הרצון לחזרה ליהדות.
זאב שטיגליץ: אנחנו מתמחים בהליך המסוים הזה.
יעל דיין: מה קורה עם הילדים?
זאב שטיגליץ: אם זה אפשרי מבחינה חוקית והאישה מעונינת בכך, אנו מחזירים את הילדים ליהדות.
זאב שטיגליץ: יש חוק האומר כי כאשר בן הזוג מתנגד, עד גיל 18 לא ניתן להחזיר את הילד ליהדות.
זאב שטיגליץ: יש נשים שלא התאסלמו, יש נשים שהביאו ילדים לפני שהן התאסלמו ויש נשים שהתאסלמו וילדו את הילדים לאחר ההתאסלמות.
יעל דיין: ואז ישנה בעיה, משום שהילדים הם חייבי גיור.
זאב שטיגליץ: זהו תהליך שנקרא "שיבה ליהדות" ולא גיור.
זאב שטיגליץ: חוקית זה נקרא המרת דת, כיוון שהן נרשמות במשרד הפנים.
זאב שטיגליץ: לאורך השנים יש לנו למעלה מ3,000- מקרים בטיפול.
זאב שטיגליץ: לא כל 3,000 המקרים הם מקרי אלימות, מדובר על מכלול שלם של דברים.
זאב שטיגליץ: יש המבקשות סיוע במקרי אלימות, יש המבקשות סיוע ביציאה מהמקום בו הן נמצאות, יש המבקשות לחזור ליהדות, יש המבקשות סיוע עם ילדים וכו'.
יעל דיין: מדוע אתם עוסקים גם בפניות שאינן קשורות כלל לאלימות?
זאב שטיגליץ: אני עד עכשיו דיברתי על הפעילות של העמותה.
זאב שטיגליץ: הנשים הנקלטות במקלט עונות על הקריטריונים שמציג כל מקלט אחר.
זאב שטיגליץ: אנחנו מטפלים בנשים מוכות, וכן בנשים הנמצאות בסיכון, המטופלות לעיתים גם מחוץ למקלט.
רים חאג’: מה לגבי נשים ערביות הנשואות ליהודים, גם בהן אתם מטפלים?
זאב שטיגליץ: כמה נשים כאלה את מכירה?
סחאר דאוד: יש כאלה נשים, אך השאלה היא האם אגף לשירות נערות הוא האגף שצריך לממן את הפעילות הזו, על חשבון פרוייקטים חיוניים ונחוצים לאוכלוסיית הנשים המוכות.
זאב שטיגליץ: המקלט ממלא את אותם צרכים שדורשת אוכלוסיית הנשים הנמצאת במקלט שלך.
סחאר דאוד: המקלט שלנו שייך לעמותה שיש לה אידיאולוגיה, ערכים ואמונות, ולפי זה המקלט שלנו עובד.
סחאר דאוד: אני לא יודעת אם המקלט של "לב אחים" מנוטרל מהאידיאולוגיה של העמותה.
יעל דיין: יש כאן איזשהו הסדר שלא מקובל עלי.
יעל דיין: המצוד הזה אחרי נשים הנשואות לערבים, כדי להחזיר אותן ליהדות, לא מקובל עלי.
יעל דיין: לא מחזירים אותן לחיים רגילים, אלא לחיים עם מחויבויות.
זאב שטיגליץ: זה לא נכון.
זאב שטיגליץ: אני מוכן לתת לך לבחון את המקרה.
יעל דיין: הנושא הזה הוא נושא ציבורי, השייך להשקפת עולם.
יעל דיין: פעולות העמותה לא צריכות להיות שייכות לפעילות במקלט לנשים מוכות.
יעל דיין: אני מניחה כי גם למקלט יש כיוון אחר, אחרת לא היו שולחים אליו נשים דתיות.
יעל דיין: אין ספק שכל מקלט הוא בעל אידיאולוגיה מסוימת, אך זה במסגרת עזרה לנשים הנתונות לאלימות ולא יותר.
יעל דיין: אני חשבתי כי ראוי לשנות את השם "לב לאחים" ל"לב לאחיות".
זאב שטיגליץ: כאשר יש ילדים וילדות בבית האם את אומרת ילדות?
יעל דיין: מדובר על מקלט לנשים מוכות.
יעל דיין: לא מדובר על מקלט לגברים ולנשים.
יעל דיין: אנו עוברים לדיווח ממקלט "בת מלך".
אסתי: המקלט שלנו מיועד לנשים דתיות מכל גווני הקשת הדתית.
אסתי: בדרך כלל המקלט בתפוסה של 100%, אלא אם כן אנו קולטים שתי נשים עם שישה ילדים, אז אנו קולטים אישה אחת פחות כדי שיהיה לנו מספיק מקום.
אסתי: יש לנו בעיה חמורה של מקום.
אסתי: אנו מבקשים כבר הרבה זמן מהמשרד לפתוח מקלט דתי נוסף.
אסתי: בינתיים פתחנו דירת מעבר בסיוע משרד העבודה והרווחה, כדי לאפשר לנשים שלא נמצאות בסכנה ממשית פיזית לשהות שם.
אסתי: אנו גם כן מקבלים סיוע של 100% ממשרד העבודה והרווחה, אך זה מספיק ל80%- מהצרכים שלנו.
אסתי: החינוך לילדים במגזר החרדי עולה הרבה מאוד כסף.
אסתי: כל מיני דברים קטנים הקשורים לדת כמו שמירה על כשרות, עולים גם הם הרבה מאוד כסף.
איילת לזרוב: המקלט שלנו עובד בשיתוף פעולה עם הקהילה, אוניברסיטה, עמותות שונות, כמו העמותה לקידום הקהילה האתיופית העוזרת לנו בתרגום.
איילת לזרוב: יש לנו פרוייקטים משותפים עם אוניברסיטת בן גוריון, כמו פר"ח ושח"ק שזהו שירות חברתי- קהילתי לעולים חדשים העוזר לילדים בכל מה שקשור ללימודים.
איילת לזרוב: ישנו פרוייקט נוסף של מעורבות חברתית, שעוזר לנו בלימוד הנשים והילדים מחשבים.
איילת לזרוב: אנו מקיימים גם פרוייקט הקשור לליווי נשים היוצאות ממקלט.
איילת לזרוב: מסל"ן מלווה את הנשים הנמצאות בקהילה כל הזמן, ובנוסף אנו משלבים פרוייקט נוסף שילווה את הנשים על מנת שתוכלנה להיעזר בו.
איילת לזרוב: יש לנו קשרים עם הקהילה ברמה של לשכות הרווחה כדי שיהיה שיתוף פעולה ברמה של הטיפול.
איילת לזרוב: מסל"ן מגייסת כספים רבים מתרומות, עבור טיפול וציוד נשים שעוזבות את המקלט.
איילת לזרוב: אנחנו כרגע נמצאים בשלבי הצטיידות של דירת המעבר.
איילת לזרוב: הדירה עתידה לקלוט שתי משפחות.
לימור זיו: המקלט לנערות נפתח בסוף אפריל.
לימור זיו: בהתחלה לא היינו בתפוסה מלאה, אך בחודשיים האחרונים אנו נמצאים בתפוסה מלאה, ובנוסף ישנה רשימת המתנה של שתיים עשרה בנות.
לימור זיו: היום המקלט מכיל שמונה נערות, אך אנו נערכים לקליטה של שתי נערות נוספות החל מחודש מרץ.
לימור זיו: שינוי זה מצריך שינויים ארגוניים בתוך המקלט מבחינת כוח אדם.
לימור זיו: הבעיה היחידה שאנו מתמודדים איתה כעת, היא הבעיה של מחסור במסגרות רצף לנערות במצוקה.
לימור זיו: הרבה נערות נשארות אלינו, כיוון שאין לאן לשלוח אותן.
לימור זיו: הרבה פעמים בלית ברירה הן חוזרות הביתה, למרות שאנחנו סבורים שהן זקוקות למסגרות אחרות.
לימור זיו: יש לנו בעיה נוספת של צפיפות בתוך המקלט, הקושי הוא גדול בנושא הזה.
לימור זיו: אני רוצה לציין, כי העמותה תומכת מאוד בפעילות שלנו, עזרה לנו בכל מה שהזדקקנו לו גם בתקופות בהן התפוסה לא היתה מלאה.
לימור זיו: כמו כן קיבלנו מענה בכל מה שקשור בתגבור כוח אדם.
יעל דיין: האם האחוז הגבוה של נערות מחבר העמים מכלל הנשים שנמצאות אצלכם הוא קבוע?
לימור זיו: זהו איננו מספר קבוע, אלו דברים שמשתנים.
יעל דיין: האם כל הנערות מהדרום?
לימור זיו: עד תחילת דצמבר קלטנו נערות רק מהדרום, אך מאז ש"בית רות" נסגר אנו קולטים נערות מכל הארץ.
יעל דיין: אנחנו נעבור כעת לדון בנושא ההפרטה, ונשמע הצהרת כוונות של משרד העבודה והרווחה.
יעל דיין: אנו רושמים את זה לסדר היום שלנו ולידיעתנו להמשך טיפול.
מנחם וגשל: אני קודם אתייחס לדברים שנאמרו עד כה.
מנחם וגשל: אנו מקבלים פניות רבות בנושא הזה.
מנחם וגשל: הרבה פעמים אנו מסכימים עם הדברים, אך לא תמיד מסתייע בידנו לבצע אותם.
מנחם וגשל: חלק לא מבוטל מהדברים עלו כאן היום, אך חלק מהנושאים לא עלו, כמו הנושא של ילדים במקלטים.
מנחם וגשל: היום אנו מנסים לבצע מהלך של תקצוב המקלטים באופן שונה ולא על פי המודל של אישה ושני ילדים.
יעל דיין: לא הספקנו לדבר על ההוסטל לגברים מכים שהיה על סדר היום, וכן לא דברנו על מרכזי סיוע באופן כללי.
יעל דיין: אני מקווה כי אנו נדון בנושאים האלו בישיבות הבאות.
מנחם וגשל: בנוגע לנושא המכרזים, אני מזהה חשש גדול מאוד מהמהלך.
מנחם וגשל: צריך לומר כי הפעולה הזו היא לא מתוך הבחירה שלנו.
מנחם וגשל: ישנו חוק מכרזים.
מנחם וגשל: חה"כ יעל דיין התערבה בעניין הזה פעמיים במשך השנתיים האחרונות, התערבות מאוד אינטנסיבית.
יעל דיין: השגתי רק דחיות.
מנחם וגשל: בעקבות ההתערבות שלך הצלחנו להשיג שיחה עם מני מזוז, וזאת כיוון שאת עמדת על זה שאת מעונינת לקבל חוות דעת מהדרג הכי גבוה.
מנחם וגשל: אני חושב כי ישנה מהומה גדולה סביב הנושא, וצריך לראות אם יש בה בכלל הצדקה.
מנחם וגשל: אני רוצה לומר, כי אני אומר את דעתנו, אך יש הרבה כוחות אחרים המנסים לפעול אחרת.
מנחם וגשל: לפי דעתי, הדעה שבסופו של דבר תתקבל היא הדעה של משרד העבודה והרווחה.
מנחם וגשל: אין במכרז הזה תחרות על המחיר.
מנחם וגשל: הפחד הגדול שהיה שתהיה תחרות על מחיר בעקבותיה יבואו גורמים של הלבנת הון ויזכו במכרז, כבר אינו קיים.
מנחם וגשל: אנחנו קובעים את התעריף ואת הסטנדרטים.
מנחם וגשל: צריך לקחת בחשבון גם את העובדה שאנו ערניים לעובדה שיש כאן גופים שצברו הרבה מאוד ידע וניסיון שהם גורמים עיקריים במכרז מבחינת סיכויי הזכייה.
מנחם וגשל: בנייר שאירית כתבה, עולה הטענה כי המקלטים שצריכים להשלים את ה25%- מעלות המקלט, לא משלימים 25%, אלא 50%, מפני שהם משלימים את 100% עלות, ומוסיפים עוד כסף כדי להעלות את הסטנדרט האידיאולוגי.
מנחם וגשל: אנו בהחלט שוקלים להכניס לתוך המכרז את האלמנט של הקצאה נוספת, מעבר ל-100%.
מנחם וגשל: כל גוף שירצה לתת אלמנטים יתרים, על פי סטנדרטים שייקבעו, יקבלו ניקוד נוסף.
מנחם וגשל: הדבר הזה מבטיח את העמותות האידיאולוגיות לעומת גופים שהם אינטרסנטים, שהדבר היחידי בו הם מעונינים הוא להרוויח ולהלבין הון.
מנחם וגשל: כאשר המדינה מממנת 100% יש לה חובות המוחלות על פי החוק.
מנחם וגשל: הקריטריונים שיילקחו בחשבון במכרזים, הם ניסיון, ידע, גופים בעלי מיומנות ורצון להשקיע באוכלוסייה הזו.
מנחם וגשל: אני לא רואה הרבה גופים היכולים להיכנס לתחרויות ביניהם.
מנחם וגשל: גם את העניין של ההשקעה הנוספת הגבלנו, כיוון שגם פה יכול להיות עיוות מסוים.
מנחם וגשל: אתם צריכים להבין כי בסופו של דבר המכרז יתפרסם והזכייה תהיה על פי שכלול של כל האלמנטים יחד, ולא בחינה של כל נתון בנפרד.
יעל דיין: מהו לוח הזמנים?
מנחם וגשל: אנחנו היינו צריכים להתחיל לפעול לפני שנה, אך קיבלנו את הבקשה שלך לדחייה.
מנחם וגשל: כרגע אנחנו סיימנו לנסח את המכרז, הוא עבר ייעוץ משפטי, והוא צריך לעבור הליך נוסף של הסכמה מוועדת מכרזים.
סחאר דאוד: זה שונה ממה שהיה?
מנחם וגשל: באופן כללי זה דומה למה שהיה.
מנחם וגשל: בתוך המכרז יהיו אלמנטים להם נדרשת רגישות מיוחדת.
מנחם וגשל: אסור על פי חוק לכתוב כי מקלט לנשים ערביות ינוהל על ידי עמותה ערבית.
מנחם וגשל: ישנם שני פטורים גדולים.
מנחם וגשל: הפטור האחד הוא 50% והשני הוא כאשר ישנה פעולה ייחודית שרוצים לעשות עליה ניסוי.
מנחם וגשל: על פטור צריכה להיות חתימה מיוחדת של שר האוצר.
סחאר דאוד: האם במכרז ניתן להתגבר על הבעיה של כוונת רווח?
מנחם וגשל: לא ניתן היום להכניס את האלמנט הזה.
מנחם וגשל: לא ניתן לציין כי גופים פרטיים לא יוכלו לגשת למכרז.
מנחם וגשל: ישנם מספיק אלמנטים במכרז, אשר יהיו יקרים מאוד לגוף פרטי, ואז הוא יוכל ליפול.
מנחם וגשל: לפי החוק, ניתן לפרסם מכרז פעם בשנה, אך לא זו הפרקטיקה.
מנחם וגשל: הפרקטיקה היא שגוף שזוכה במכרז יפעיל את המקלט לפחות שלוש שנים.
יעל דיין: אנו מבינים כי אין דרך לקבל מימון של 100% מבלי לעמוד בתנאי מכרז.
יעל דיין: שקלו את העניין מכל מיני היבטים.
יעל דיין: אני מאמינה כי הניסיון המצטבר כאן בסופו של דבר בזמן המכרזים וההפרטה, יגרום לעמותות לעבוד יחד.
יעל דיין: יש חלוקה הקיימת היום ואני מניחה כי ברובה היא תישמר.
יעל דיין: אותם גופים העובדים בשיתוף פעולה ייגשו למכרז ויזכו.
יעל דיין: אני לא רואה כאן מהפכות.
יעל דיין: ניתן למצוא בשינוי הזה דברים חיוביים.
יעל דיין: תעזרו אחד לשני כדי שהטובים יזכו במכרזים.
מנחם וגשל: אני רוצה לומר, כי כל היושבים כאן פנו אלי בתלונות על התפתחויות שלא היו בהן סטנדרטים ושקיפות.
מנחם וגשל: תפקיד המכרז הוא לענות על שתי הבעיות הללו.
יעל דיין: אנו שמחים לארח את סגן השר לביטחון פנים.
יעל דיין: אנו מקבלים מדי חצי שנה או שנה את דו"ח הפשיעה מפי המשרד לביטחון פנים.
יעל דיין: אנו מבקשים כמנהגנו להפריד ממנו את הנושאים המתייחסים לאלימות כלפי נשים ועבירות מין.
יעל דיין: אני רוצה לציין, כי יש פער בין נתוני הדו"ח המשטרתי לבין הנתונים שאנו מקבלים מכל שאר המקומות אליהן מופנות תלונות של נשים במצוקה, כמו מרכזי סיוע וארגוניים וולונטריים.
יעל דיין: בישיבה הקודמת ראינו כי הפער הוא גדול מאוד, כיוון שלעיתים על פי חוק ונטייה תרבותית, אין כוונה כי כל סוג של תלונה יגיע למשטרה.
יעל דיין: לכן הקימו מערכים שונים, מרכזים לטיפול באלימות במשפחה של משרד העבודה והרווחה, וארגונים וולונטריים שונים.
יעל דיין: אני מבקשת מנורית זיו להציג את נתוני הדו"ח.
נורית זיו: אני אתחיל לדווח על התחום של אלימות בין בני זוג.
נורית זיו: המערך של המשטרה לטיפול בנושא הזה, הוא מערך של 120 איש בלבד פלוס חמישים איש שהם אנשי גיבוי, חוקרים שמטפלים בכל תחום ובין היתר באלימות בין בני זוג.
נורית זיו: המשטרה לא קיבלה אף תקן עבור האנשים האלה, הכל מתוך הערכות של המשטרה עצמה.
נורית זיו: למעשה, רוב העיסוק הוא בנושא של חבלה גופנית ממש, 67% מן העבירות הן עבירות שיש בהן חבלה גופנית, 2% הן עבירות תקיפה רגילה, 1% הן עבירות אונס.
נורית זיו: אחוזי האונס הם האחוזים הנסתרים, כיוון שאנו לא משוכנעים כי הדיווח על מעשי אונס הגיע למשטרה, הוא דיווח במלואו.
נורית זיו: אנו מוצאים גם 2% גרימת נזק לרכוש, 21% איומים, 6% הפרת ההוראה החוקית, 1% הטרדה טלפונית.
נורית זיו: כאשר אנו מציינים הפרת הוראה חוקית, אנו לא מתכוונים רק לנושא של הפרת צווי הגנה, אלא גם על הנושא של הסדרי ראיית ילדים, המהווה לפחות חצי מאחוזי עבירות הפרת הוראה חוקית.