GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אורלי אלמגור לוטן: אני אורלי אלמגור, אני ראש צוות במרכז המחקר, את המצגת הכנתי עם שירי ספקטור בן ארי שהיא ראש תחום סביבה וקיימות במרכז המחקר והמידע של הכנסת, אבל כיוון שהיא עסוקה בעבודות ללא שכר במשק הבית שלה כרגע אז היא לא הצליחה להגיע היום.
<אורלי אלמגור לוטן: (מצגת)
<אורלי אלמגור לוטן: קודם כל שני שקפים קצרים על מה זה בכלל פיתוח בר קיימא או קיימות, בהמשך למה שחבר הכנסת חנין אמר קודם ועשה בעצם את ההקדמה.
<אורלי אלמגור לוטן: הרעיון התחיל להתפתח בשנות ה-80' של המאה ה-20, הרעיון של פיתוח בר קיימא, שהוא בעצם היכולת לתת מענה לצרכים של ההווה בלי לפגוע ביכולת של הדורות הבאים לענות על הצרכים שלהם, כשבעצם בהתחלה דובר על 3 רגליים: סביבה, חברה וכלכלה, כשכל רגל עומדת בפני עצמה, זה היה הרעיון הראשוני.
<אורלי אלמגור לוטן: הרעיון הזה קצת אבסטרקטי, לא כל כך הצליחו לגבש אותו לכדי מדיניות קונקרטית והוא עבר מיני גלגולים לאורך השנים, בעצם השינויים שקרו היו ניסיונות להטמיע את השיקולים האלה בתוך מדיניות.
<אורלי אלמגור לוטן: החלטה על מדיניות ויישום מדיניות – הטמעת שיקולים מתחומי החברה, סביבה וכלכלה בתהליכי קבלת ההחלטות וקביעת מדיניות.
<אורלי אלמגור לוטן: בעצם קרו כאן כמה דברים לאורך השנים, גם אם קודם דובר על 3 רגליים של סביבה, חברה וכלכלה, היום כבר מדברים גם על היחסים וההשפעה ההדדית בין שלושת הגורמים האלה וזוית הראיה – בולט יותר ב- Sustainable Development Goals (יעדי פיתוח ברי קיימא) – מהסתכלות פנימה למדינות להסתכלות גלובלית יותר ורואים את זה היום במדינות, בתהליכים של אימוץ יעדי הפיתוח בר קיימא מסתכלים גם פנימה, אבל גם החוצה.
<אורלי אלמגור לוטן: כמו שאמר חבר הכנסת חנין, בספטמבר 2015 העצרת הכללית של האו"ם אימצה את יעדי הפיתוח בר קיימא, Sustainable Development Goals, ויש 17 מטרות ו169 יעדי משנה שבעצם היעדים כוללים בתוכם את שלושת הרגליים שדיברתי עליהם קודם: סביבה, כלכלה וחברה.
<אורלי אלמגור לוטן: לרוב יש שילוב של כמה רגליים או כמה מטרות ביעד אחד, אז ניתן לראות שהיעד הראשון הוא מיגור העוני, מיגור הרעב ויעד 5 כמו שאמרו הוא הנושא של שוויון מגדרי והעצמה של נשים ונערות.
<אורלי אלמגור לוטן: אם עוברים לנקודת המבט המגדרית, כמו כל דבר שקשור לנשים ומגדר אפשר לראות את זה משתי נקודות מבט:
<אורלי אלמגור לוטן: אפשר להסתכל על SDG 5 שמדבר על הבטחת שוויון מגדרי והעצמת כלל הנשים והנערות, כמו שיושבת הראש דיברה על מתן מענה לקבוצות השונות גם בתוך האוכלוסייה.
<אורלי אלמגור לוטן: אז בעצם ה- SDG מפרט תשעה יעדי משנה, שישה ראשונים הם יעדים והשלושה האחרונים יותר קלים, תכף נגיע לזה ובאמת כל כולו עוסק בסוגי המגדרית.
<אורלי אלמגור לוטן: אבל אפשר גם להסתכל על היבטים מגדריים בכלל יעדי הפיתוח, בכל 17 יעדי הפיתוח.
<אורלי אלמגור לוטן: בחלקם זה מובהק יותר וברור למה ובאחרים זה לפעמים מעט פחות ברור, אבל בכולם יש היבט מגדרי.
<אורלי אלמגור לוטן: SDG 5, אני לא רוצה לרוץ על הכל, אבל שוב יש תשעה יעדים של מיגור אפליה מגדרית, מיגור אלימות כלפי נשים, מיגור פרקטיקות פוגעניות כלפי נשים – זה כולל למשל נישואי בוסר ונישואים בכפיה.
<אורלי אלמגור לוטן: הבטחת הכרה והערכה בעבודות הבית וחשיבותן, כלומר בגדול זה עבודה במשק הבית בחינם במילים אחרות, קידום מנהיגות של נשים, הבטחת נגישות לשרותי בריאות מינית ושירותי רווחה שכאן זה כולל גישה לאמצעי מניעה, למשל, לנשים.
<אורלי אלמגור לוטן: שלושת תתי היעדים האחרונים, שהם מעין כלים, זה יישום רפורמות, שימוש בטכנולוגיה מתקדמת ואימוץ וחיזוק מדיניות וחקיקה לטובת שוויון מגדרי.
<אורלי אלמגור לוטן: מה ש-SDG נתנו בכלל, אבל גם בהקשר המגדרי, זה איזה שהוא סל כלים.
<אורלי אלמגור לוטן: 169 יעדי משנה שמתוך סל הכלים הזה כל מדינה אמורה בעצם להרכיב לעצמה את הכלים, את היעדים שהיא בוחרת לקדם.
<אורלי אלמגור לוטן: המדינות שונות אחת מהשניה, שונות במאפיינים שלהן, אי אפשר לדבר על מדינות עולם שלישי לעומת המדינות המפותחות ושונות באינטרסים ובסדרי העדיפויות שלהן, לכן כל מדינה תבחר באופן שונה.
<אורלי אלמגור לוטן: למשל מדינה באפריקה או מדינת עולם שלישי אחרת אולי תלך לדברים שאצלנו כבר נראים טריוויאליים, כמו למשל איסור על מילת נשים, אחד הדברים שמופיעים ואצלנו כבר זה משהו שהתקבע, היום כאן לפחות בחקיקה.
<אורלי אלמגור לוטן: ההסתכלות היא גם פנימה בתוך המדינות, אבל גם החוצה.
<אורלי אלמגור לוטן: הסתכלתי קצת בימים האחרונים על מה מדינות אירופה אימצו, ואני לא זוכרת אם בגרמניה או בצרפת הפרק של הנשים מתייחס לנשים באפריקה, לא לנשים בתוך המדינה עצמה.
<אורלי אלמגור לוטן: כלומר, יש כאן איזו שהיא הסתכלות גלובלית, אנחנו לא מסתכלים רק בתוך המדינה, אלא באמת הסתכלות החוצה.
<אורלי אלמגור לוטן: פרויקטים משותפים, סיוע חוץ וכו'.
<אורלי אלמגור לוטן: מה שכתבתי כאן בדגשים הרלוונטיים למדינות המפותחות, חשבתי על זה אחר כך וגם כשיושבת הראש דיברה קודם, זה נכון כשמסתכלים אולי על כלל הנשים, אז באמת הנושא של זכאות לבעלות על קניין או זכויות שאנחנו תופסים כבסיסיות בכלל החברה בישראל – הן כבר מושרשות, אבל כשמפרקים את זה לתתי אוכלוסייה שונים, אז למשל אם נחזור לנושא של נישואי בוסר, הוא עדיין קיים בישראל.
<אורלי אלמגור לוטן: אז צריך לראות אולי איך עושים את האיזון בין היעדים שהם רלוונטיים לכלל אוכלוסיית הנשים לבין באמת דברים שיתנו מענה לתת אוכלוסיות ספציפיות בפנים.
<אורלי אלמגור לוטן: נקודת המבט השנייה, דיברה על הטמעת נקודת המבט המגדרית, בעצם שתי 'קללות' במשפט אחד: Gender Mainstrining (מיינסטרימינג של הג'נדר) בתוך ה-SDGs.
<אורלי אלמגור לוטן: כאן יש את הנושא של – שמתי למעלה את מיגור העוני בגלל שזה משהו שהוא נראה לי ברור מאליו למה צריך לקחת בחשבון צרכים שונים של אנשים או מאפיינים שונים של אנשים, היושבת ראש דיברה על נגישות לתעסוקה למשל ועל תת קבוצות מסוימות שפחות משולבות בתעסוקה ולזה יש השפעה משמעותית על הנושא של העוני, אבל יש גם את הנושא של עירוניות מותאמת מגדר.
<אורלי אלמגור לוטן: לדעתי ד"ר אורנה ננו פה, נדמה לי שבמודיעין בזמנו דיברו על הנושא הזה, זאת נחשבת העיר המתוכננת הראשונה, אולי לא כל כך טוב בהקשר המגדרי.
<אורלי אלמגור לוטן: בעצם אחד מהיעדים של ה-SDG מדבר על יצירות עירוניות ברת קיימא ואינקלוסיב, כשבתוך האינקלוסיב, הזה משהו שמכיל את הכל, צריך לקחת בחשבון גם את הצרכים של הנשים, שזה למשל שילוב שימושים, לקרב בין אזורי תעסוקה לאזורי מגורים, תחבורה ציבורית שתהיה מותאמת לפיזור של הילדים לאזורי תעסוקה וכו'.
<אורלי אלמגור לוטן: נגישות למים נקיים – זה אולי פחות רלוונטי לישראל, לפחות לכלל האוכלוסייה וזה אחד היעדים של האו"ם.
עאידה תומא סלימאן: לא עם כל הדיבורים החדשים על מים לא נקיים ועופרת בתוך המים.
עאידה תומא סלימאן: כנראה נחזור למצב- - -
<אורלי אלמגור לוטן: מים זורמים וראויים לשתיה – כאן זו נקודה מעניינת, בישראל אנחנו לוקחים את זה כמובן מאליו, אבל במדינות עולם שלישי כשאין נגישות למים נקיים, מי שבפועל משקיעות את רוב הזמן בללכת ולדאוג שיהיו מים במשק הבית זה הנשים, נדמה לי שהמספר שמדברים עליו הוא שנשים בממוצע משקיעות 18 שעות בשבוע כדי להביא מים למשק הבית.
<אורלי אלמגור לוטן: לכן, כשמדברים על נגישות למים נקיים, בפועל יש לזה השפעה שונה על גברים ונשים ויש כאן נקודת מבט שהיא מגדרית גם.
<אורלי אלמגור לוטן: יושבת הראש דיברה על סיפור המדדים, אז אחד החידושים הנוספים שהיו ב-SDG זה שבעצם מדברים על יעדים שהם מדידים, שיש להם מדדים שהם רלוונטיים לצוך מה שרוצים ללמוד והם אוניברסליים.
<אורלי אלמגור לוטן: אוניברסליים במובן שבחלק מהדברים הם מסתכלים על שיעור מכלל המדינות בעולם.
<אורלי אלמגור לוטן: למשל הנושא של אלימות כלפי נשים, המדד שהם נותנים הוא שיעור נשים בזוגיות מעל גיל 15 שסבלו אלימות מצד בן הזוג ב-12 החודשים האחרונים.
<אורלי אלמגור לוטן: למה אני מתעכבת על זה?
<אורלי אלמגור לוטן: כי בסוף, כמו שיושבת הראש דיברה עלינו לעומת מדינות אחרות, איפה אנחנו נמצאים, כשאנחנו מדברים פה על אלימות כלפי נשים – לרוב סביב יום המאבק באלימות – אנחנו לא בהכרח משתמשים במדד הזה, אלא לרוב מדברים על מספר התלונות שנפתחות במשטרה בגין תלונות נשים, מספר הנשים שנרצחו וכו'.
<אורלי אלמגור לוטן: אם אנחנו רוצים להתאים עצמנו למדינות אחרות, צריך לחשוב על התאמה של הדרך שבה אנחנו מודדים את האלימות, ככה שאפשר יהיה לעשות את זה.
<אורלי אלמגור לוטן: מדד נוסף הוא שיעור הנשים בפרלמנטים ובמועצות מקומיות, הלמ"ס קצת התחיל בשנים האחרונות להכניס את המדדים של איכות חיים, זה מתכתב עם הנושא של SDG וצריך לראות אולי שם, איך מדייקים את זה גם בהקשר של נשים ומגדר.
<אורלי אלמגור לוטן: נקודה אחרונה לסטטוס בישראל, כמו שהזכירה יושבת הראש, מי שמוביל במדינות השונות את התהליך של אימוץ וקידום יעדי פיתוח ברי קיימא אלו הממשלות, הרשות המבצעת.
<אורלי אלמגור לוטן: הן אלו שאמורות להחליט על אימוץ ולקבוע סדרי עדיפויות ולדחוף קדימה, התפקיד העיקרי של הפרלמנט הוא פיקוח, יש גם חקיקה רלוונטית והעלאת נושאים על סדר היום, אבל בסוף התפקיד הוא פיקוח.
<אורלי אלמגור לוטן: מרכז המחקר והמידע בדק לפני כמה שבועות את הסטטוס של הנושא בישראל היום.
<אורלי אלמגור לוטן: קודם כל, מי שאחרי על זה בישראל הם שני גורמים מתכללים: משרד ראש הממשלה, פנימה, בגלל שזה נושא כל כך רב תחומי ובין משרדי, אז משרד ראש הממשלה אמון על התכלול של זה כלפי פנים ומשרד החוץ כלפי חוץ, כיוון שיש כאן תכנית בינלאומית.
<אורלי אלמגור לוטן: נכון לתקופה של לפני כמה שבועות, לא התקבלה עדיין החלטת ממשלה על האימוץ יעדי הפיתוח ברי הקיימא וגם לא הוכנה הצעת מחליטים.
<אורלי אלמגור לוטן: לכן, הנקודה האחרונה בעצם בחינת ההתייחסות בפועל של תכניות העבודה של משרדי הממשלה לא בוצעה עדיין.
<אורלי אלמגור לוטן: יש התייחסות נקודתית, ראיתי את זה במקרה היום בספר תכניות העבודה, לפיתוח בר קיימא, אבל לא משהו כולל.
<אורלי אלמגור לוטן: זהו.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה לאורלי אלמגור לוטן, ראש הצוות במרכז המחקר והמידע של הכנסת.
<מיסם ג'לג'ולי: הצגה שאני חושבת שהאירה את עינינו לגבי כל הנושא של SDG, פיתוח בר קיימא.
<מיסם ג'לג'ולי: אני מברכת את חברת הכנסת קסניה סבטלובה ונותרת לך שתי דקות לברך, בבקשה.
קסניה סבטלובה: המון תודה, אני רוצה באמת לברך קודם כל אותך עאידה על קיום הדיון החשוב הזה, אבל גם על הפעילות שלך באופן כללי.
קסניה סבטלובה: את לא מרפה ואנחנו איתך לאורך כל הדרך.
קסניה סבטלובה: שלום וסלאם לכל האורחות הנכבדות, יש פה באמת שותפות נפלאות לדרך ואני רוצה להגיד שלצערי הרב הדרך עוד ארוכה מאד.
קסניה סבטלובה: הדרך עוד ארוכה מאד.
קסניה סבטלובה: אנחנו מתבשרים על הנתונים המכעיסים על הפערים הבלתי נתפסים ובלתי אפשריים בתחום השכר, גם של החינוך, גם של אפשרויות, גם של שילוב נשים בתחום מערך החוץ וביטחון ורק אתמול, נשיאות הכנסת דחתה הצעה שעליה היו חתומות חמש נשים ממפלגות שונות, כולל אותי ואת עאידה ועוד כמה ח"כיות שבעצם באה לדרוש דיון על החלטת האו"ם 1325, על שילוב נשים במערך החוץ והביטחון.
קסניה סבטלובה: אמרו לנו שזה לא מספיק חשוב, מה זאת אומרת לא מספיק חשוב?
קסניה סבטלובה: מה עוד יכול להיות חשוב?
קסניה סבטלובה: במיוחד לקראת יום האישה הבינלאומי.
קסניה סבטלובה: אני יכולה להגיד לכם שאני צמחתי במסורת פמיניסטית מאד, של ברית המועצות שאמנם חגגו שם את יום האישה, אבל תמיד התיחסו באיזו שהיא אירוניה גם ליום הזה שהוא לא חג גדול, זה בעיקר יום שבו אנחנו צריכות- - -.
קסניה סבטלובה: אני יכולה להגיד שבאתי ממסורת שבה היה לי ברור לגמרי שאני יכולה להפוך לכל דבר שאני רוצה להיות ואני כאישה, מה הבעיה?
קסניה סבטלובה: מה השוני?
קסניה סבטלובה: פעם ראשונה שגיליתי שאני אישה הוא כשנולדו לי תאומות ואז הבנתי שאני מרותקת לבית ואני לא יכולה להמשיך עם הקריירה שלי במהלך הרגיל.
קסניה סבטלובה: זה לא עניין של מוצא וזה עניין של אפשרויות והזדמנויות לנשים שרוצות גם לגדל משפחה וגם להצליח בקריירה שלהן.
קסניה סבטלובה: מהמקום הזה, מהכנסת, דווקא היום ובימים הבאים כשנדון במצבן של נשים בחברה שלנו, אנחנו צריכות לומר בקול ברור, יחד עם הגברים שהם שותפים שלנו לדרך, אנחנו לא באים להדיר אף אחד, זו לא המטרה שלנו, אלא לומר שאנחנו לא נסבול יותר את ההדרה, אנחנו לא נסבול את הדיכוי, אנחנו לא נסבול את היחס לנשים כאל אקססוריז, אנחנו כולנו היום ראינו את הכתבה ב-YNET עם סדרת הצילומים המביכים שאותה בחרה לשכת העיתונות הממשלתית.
קסניה סבטלובה: התאומות שלי בנות ה-8 השנה מתלבשות כרופאה וקצינה ואז אנחנו רואים את התמונות שם שמציגים לראווה את הדוגמניות של העבר ומלכות היופי, גם להן יש מקום בחברה, אבל האם זה אפשרי – כמו שכתבה חברתי ענת סרגוסטי שנמצאת פה – על כך שהאישה הכי מפורסמת בישראל של 2017 היא עדיין גולדה מאיר, אז על מה אנחנו מדברים בכלל?
קסניה סבטלובה: אני רוצה רק לומר שאנחנו חייבות גם לעצמנו, איזה משהו קטן אחד, אבל מאד מיגון אישי חיוני.
קסניה סבטלובה: כאשר אנחנו באים בדרישות צודקות והגיוניות והגונות כלפי משרי הממשלה, כלפי החברה, בדרישה לסיים את הפטריארכיה הבלתי נסבלת שקיימת כל כך הרבה זמן, יש איזה משהו קטן שאנחנו גם חייבות לעצמנו, חברות שלי זו סולידריות נשית.
קסניה סבטלובה: סולידריות נשית קודם כל, אני יכולה לומר שללא הסולידריות הנשית של חברות נפלאות ליידי, של אמא שלי, של נשים אחרות שעזרו לי, אני בכלל לא הייתי מגיעה לפה היום.
קסניה סבטלובה: לא הייתי מגיעה בגלל שאחת מהתאומות חולה והן נמצאות בבית עם אמא שלי.
קסניה סבטלובה: מהבחינה הזאת, אם לא נתמוך אחת בשנייה, אם לא ניתן דרך לנשים צעירות שאפתניות, לאמהות צעירות שזקוקות לעזרה שלנו, היום, של נשים חזקות ולהגיד להם – חבר'ה, אתם יכולים לעשות את זה ואנחנו נעזור לכם בדרך הזאת, אז לא יקרה כלום.
קסניה סבטלובה: הדרישה הזאת היא פשוט תהיה תלויה באויר, כי קודם כל אנחנו צריכות לטפל בעצמנו, תודה רבה.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה חברה הכנסת קסניה סבטלובה.
<מיסם ג'לג'ולי: אני מברכת את חבר הכנסת איימן עודה וחבר הכנסת יוסף ג'בארין שהצטרפו אלינו ונותנת את זכות הדיבור לחבר הכנסת איימן עודה לברך, בבקשה.
איימן עודה: אני יכול לשמוע קודם כמה נשים שמדברות ואחרי זה אני אדבר?
<מיסם ג'לג'ולי: כן, בהחלט.
<מיסם ג'לג'ולי: יוסף, אתה רוצה לברך?
יוסף ג'בארין: אחרי שאמר איימן, זה קשה לדבר.
<מיסם ג'לג'ולי: אז אנחנו נשמור לכם את הזכות, חברת הכנסת עאידה תומא מבקשת להגיד כמה מילים.
עאידה תומא סלימאן: טוב, את האמת רציתי להגיד כמה דברים שהם קשורים יותר למבנה של היום הזה, רק כדי להסב את תשומת לבכם לכמה דברים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו עדיין מחכות לשרה לשוויון חברתי – חברת הכנסת גילה גמליאל, שאני בטוחה שהתעכבה מסיבה מהותית, אני חייבת להגיד לבאות המשכן פעם ראשונה שלא יתאכזבו מהנוכחות של חברות וחברי הכנסת, אני יודעת שתמיד יש את ההרגשה הזו של איפה חברי וחברות הכנסת, אז אני אומרת לכם שבאותו זמן מתקיימים עכשיו דיונים מאד מאד חשובים בוועדות האחרות, לא שאני אומרת שזה לא חשוב – זה המקום הכי חשוב היום בכנסת, אבל בטח חברי וחברות הכנסת מדלגים ומדלגות על כל הוועדות והם יכנסו ויצאו, זה לא אומר כלום על הערכתם לשיח שמתקיים בחדר הזה והיה חשוב לי להגיד את זה, כי אני תמיד שומעת תגובות של הנשים אחרי שמגיעות לכנסת וקצת יוצאות עם רגשות- - -
<קריאה: כל חברת כנסת היתה צריכה לכבד את הנוכחות שלה כאן, במיוחד ביום הזה.
עאידה תומא סלימאן: נכון, אני לא אדבר בשם אלה שלא נמצאות, אני מכבדת את אלה שכן כיבדו אותנו והגיעו עדיין יש לי תקווה שכולם יגיעו באיזה שהוא שלב, אז הדבר השני שהייתי רוצה להגיד, אם שמתן לב בכניסה לאולם פה היתה תערוכה של SDG.
עאידה תומא סלימאן: יש לנו תערוכה די מדהימה של נשים יוצרות במערכת החינוך שבדיוק עכשיו נכנסה אחת מהן והצטרפה אלינו.
עאידה תומא סלימאן: אחרי השיח שנתחיל עכשיו סביב ה-SDG אנחנו נתחיל את השיח עם הנשים היוצאות.
עאידה תומא סלימאן: ברוך המצטרף, חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי.
עאידה תומא סלימאן: אני הייתי רוצה להבין שזו סולידריות של חברי וחברות הכנסת המצטרפים, אפרופו סולידיות נשית, חברת הכנסת קסניה.
עאידה תומא סלימאן: אני מאד מקווה שתהנו אחר כך מלהסתובב בתערוכה ולראות את העשייה בחוץ.
<מיסם ג'לג'ולי: אני גם מברכת את חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי, אהלן וסהלן ואני נותנת את זכות הדיבור לחבר הכנסת איימן עודה, בבקשה.
איימן עודה: טוב, תודה רבה על היום החשוב הזה, הכנס החשוב, עאידה כולנו הערכה לתפקידך כראש הוועדה למעמד האישה.
איימן עודה: מיסם ג'לג'ולי, אני מקווה שבעוד כמה חודשים תשני את הטייטל ותהיי לא רק יו"ר רשימת נעמת לצידנו, אלא במעמד יותר בכיר גם בהסתדרות ומאחלים לך הרבה הצלחה.
איימן עודה: חברים, קשה לי להשתחרר משתי תמונות: התמונה הראשונה זו תמונה שראיתי בידיעות אחרונות לפני שלושה ימים, ששם יש השוואה בתעסוקה בין גברים ונשים בכמעט 8 תחומי חיים והפער הכל כך גדול בין הגברים לבין הנשים זה מעצבן, כשאת שומעת מישהו שמכחיש אפליה ואנחנו רואים במו עינינו את האפליה בכל תחום ותחום.
איימן עודה: המחזה השני הוא הדיון אתמול בכנסת סביב סוגיות החרם.
איימן עודה: למה אני מדבר על שתי תמונות שנצרבו בתודעה שלי?
איימן עודה: בגלל שלפני כמה חודשים קראתי ספר של יובל הררי, אני מניח שהרבה אנשים פה קראו את הספר הזה, על קיצור תולדות האנושות.
איימן עודה: שם יש משהו כמו 100 עמודים שמדברים על אפליה בין גברים ונשים במשך כל ההיסטוריה ויובל הררי, בספר הזה, מגיע למסקנה אחת ואומר שהסיבה העיקרית לאפליה בין נשים לגברים במהלך כל ההיסטוריה: המלחמה.
איימן עודה: אני אמרתי שאני לא משתחרר משתי התמונות, גם של ידיעות אחרונות וגם של הדיון אתמול בכנסת, כי שם גם ראיתי את האפליה בתחומים כמו הצבא ותחומים מיליטריסטיים כאלה וגם אתמול, כל הדיון סביב הכיבוש, קשה לי להשתחרר מהתפיסה ההוליסטית שרואה את כל הדברים בסדר של – מי שרוצה שוויון אמתי ועמוק בין הנשים אז הוא צריך לשאוף לחברה שהיא שוחרת שלום, שוחרת דמוקרטיה, צדק חברתי ואני חושב שהערכים הללו – מי שירוויח מהם יותר מכל קבוצה אחרת במדינה, זה ציבור הנשים.
איימן עודה: אם זה כיבוש אז מעבירים את הכסף שלנו במקום לזכויות חברתיות אל מלחמה והתנחלויות, אם זה מלחמה וכיבוש – כלומר, הגבר הוא הלוחם, אז זה על חשבון מעמד הנשים, אם זה כיבוש אז זו אלימות ונשים הן קרבן האלימות, הקרבן הראשון לאלימות.
איימן עודה: לכן, אני חושב שדווקא הנשים צריכות להוביל מאבק עיקש למען כל התפיסה ההוליסטית הזו, לבקש לחיות בשלום, בצדק חברתי, בדמוקרטיה אמתית.
איימן עודה: אני חושב שאנחנו לא צריכים לפצל את הדברים הללו ולכן זה צריך להיות חלק מתפיסה כוללת ששואפת לחיות בחברה נורמטיבית.
איימן עודה: עאידה, כולנו הערכה, תודה רבה לכולם.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה חבר הכנסת איימן עודה, אני גם מברכת את חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה על הצטרפותו, תודה רבה.
<מיסם ג'לג'ולי: אני נותנת את רשות הדיבור לחבר הכנסת יוסף ג'בארין בבקשה.
יוסף ג'בארין: אני מציע לעשות פינג פונג ולקחת מהקהל.
עאידה תומא סלימאן: היא כנראה לא מכירה את השיטה, שנותנים למישהו שהוא לא חבר כנסת.
<מיסם ג'לג'ולי: זה מאד רלוונטי לך, כי אני פותחת עכשיו את הדיון על תפקידם של ארגוני החברה האזרחית וכמי שהיה המון שנים בארגוני חברה אזרחית יהיה מעניין.
<מיסם ג'לג'ולי: אז ארגוני חברה אזרחית היו שותפים מלאים בקביעת יעדי ה-SDG, פיתוח בר קיימא, והם גם אמורים להיות שותפים בקביעת המדיניות ויעדיה של כל מדינה ומדינה.
<מיסם ג'לג'ולי: בישראל יש תפקיד מאד חשוב לארגוני חברה אזרחית ובעיקר לארגוני נשים, עזרה בקביעת מדיניות ואני מכאן מעבירה את השרביט לעורכת הדין ענת טהון, מנכ"לית עמותת איתך מעכי, בבקשה.
<ענת טהון אשכנזי: תודה ראשית כל ליושבת ראש הוועדה ליום החשוב הזה שאני יודעת שהאימוץ של נושא ה-SDG, של היעדים הגלובליים כשהם תחת הוועדה הזאת הם לא רק יהיו בחזקת יום אחד, אלא בהחלט יפותחו להיות תכנית משמעותית ואמתית וזה מאד חשוב ותודה לח"כים ולח"כיות שהצטרפו ותודה לך מיסם ג'לג'ולי גם על ההנחיה וגם על המנהיגות שלך.
<ענת טהון אשכנזי: אני אפתח ואומר למה בעצם יעדי פיתוח גלובליים משמעותיים לנו באיתך מעכי ואנחנו חושבות שזה רלוונטי לחברה בישראל.
<ענת טהון אשכנזי: נציגת UNDP כשדיברה על יעדי פיתוח גלובליים, הציבה שני יעדים, שני עקרונות מנחים משמעותיים ל-17 יעדים.
<ענת טהון אשכנזי: העיקרון המנחה הראשון הוא כפי שחבר הכנסת עודה דיבר – העיקרון של ההוליסטיות, העיקרון שמחבר למעשה את מגוון היעדים השונים וכורך אותם לנושא אחד.
<ענת טהון אשכנזי: אנחנו מאמינות שההקשר של שוויון מגדרי לא יכול להיות מוצב כיעד אחד, הוא חייב להיות מחובר ליעד של עוני וצמצום פערים ושלום וקיימות ובתוך זה גם שוויון מגדרי.
<ענת טהון אשכנזי: אני חייבת לומר שההקשר הוא מאד חשוב ויש בנייר העמדה שהכנו, הוספנו איזה שהוא ציור שכורך ככה, ממש כמו כדור צמר, את כל הנושאים יחדיו, שאולי במידה מסוימת זה מקשה עלינו לראות איך אפשר באמת לפתח את המטרות של אותם יעדים, אבל התפיסה ההוליסטית שהכל כרוך אחד בשני ושאי אפשר לקדם שוויון מגדרי ללא טיפול עמוק ורציני בעוני, זו תפיסה שמשרתת את החברה ובוודאי את ההיבטים של שוויון מגדרי.
<ענת טהון אשכנזי: אני יכולה לומר, שבהקשר הזה חשוב שיש תפיסה הוליסטית, אבל חשוב עדיין שיש יעד של שוויון מגדרי.
<ענת טהון אשכנזי: אני יכולה לתאר מאחורי הקלעים שהיו שני יעדים שהיה מאד קשה לכלול אותם בתפיסה הכוללת הזו.
<ענת טהון אשכנזי: הראשון היה שוויון מגדרי, מתוך התפיסה שאולי כבר לא צריך יעד של שוויון מגדרי, למעשה אנחנו כבר בעידן של ג'נדר מיינסטרימינג ובכל יעד אנחנו נוכל לשלב מטרות של שוויון מגדרי, אבל עדיין היה מאד חשוב שזה יוצב כיעד מרכזי.
<ענת טהון אשכנזי: מאד חשוב לנו שהיעד של שוויון מגדרי יוצב כיעד בפני עצמו, לומר שלא מספיק לשלב אותו בכל אחד מהיעדים אלא לראות באופן נפרד וכולל – איך המטרות שרלוונטיות לקידום שוויון מגדרי נכללות בתוך התפיסה.
<ענת טהון אשכנזי: היעד הנוסף שהיה קשה לכלול אותו ברמה הפוליטית הוא יעד מספר 16,ההקשר של שלום, שאני מאמינה שללא ההיבט הזה אולי היה- - -
עאידה תומא סלימאן: קשה לכלול את השלום?
<ענת טהון אשכנזי: כן, לא ברמה התפיסתית-תודעתית, אבל ברמה הפוליטית ביחס ל-SDG היה קושי מאד גדול ואני חושבת שעבורנו כחברה ועבורנו כנשים, מאד חשוב לכלול אותו.
<ענת טהון אשכנזי: העיקרון המנחה הנוסף על ההוליסטיות זה האינטגרטיביות.
<ענת טהון אשכנזי: כלומר, לקדם את מגוון קבוצות האוכלוסייה בחברה.
<ענת טהון אשכנזי: נאמר פה שיש צורך לחשוב ולפתח יעדים שונים למדינות שונות, יש צורך חשוב מאד לפתח יעדים ומטרות בתוך קבוצות האוכלוסייה השונות וגם זה הוא חלק מהעיקרון המנחה של ה-SDG וכמובן לנו חשוב במיוחד.
<ענת טהון אשכנזי: ה-SDG למעשה מהווה פלטפורמה בינלאומית, אנחנו למעשה אולי לא צריכות יעדים גלובליים כדי להבין את הצורך באותם עקרונות ויעדים, אבל הוא מהווה בעצם פלטפורמה שיכולה למנף פעילות שכבר נעשית היום בחברה שמתחברת בעצם לסטנדרט בינלאומי מאד משמעותי ונאמר פה על ידי חבר הכנסת חנין, שזה בהחלט סטנדרט בינלאומי שהפך להיות מחייב וגם כל שנה מדינת ישראל נדרשת לענות מה היא עושה על מנת לקדם את אותם יעדים.
<ענת טהון אשכנזי: מאד חשוב לנו למנף את הפלטפורמה הבינלאומית הזאת ולמעשה להתחבר למאמץ העולמי לקידום היעדים הללו.
<ענת טהון אשכנזי: העיקרון הנוסף שמאד חשוב לי להדגיש, כחברה אזרחית, הוא ראשית היעדים הגלובליים, העיצוב שלהם היו בתהליך אולי הגדול בהיסטוריה של האו"ם באופן שבו הוא נעשה.
<ענת טהון אשכנזי: קרוב ל-4,000 אנשים מכל העולם היו חלק מעיצוב היעדים הללו וזה ניכר במטרות, באופן שעיצבו את המטרות וזה גם משליך ביחס לחשיבות של חברה אזרחית בהמשך הדרך.
<ענת טהון אשכנזי: אנחנו אספנו מספר דוגמאות של איפה ואיך למעשה שילבו את החברה האזרחית בתוך המאמץ לקדם יעדים גלובליים, למשל בסלובקיה משרד החוץ אכן לקח אחריות כוללת על קידום היעדים, אבל בתוך התכנית עצמה ייחד את התפקיד של החברה האזרחית בעצם לנטר ולעקוב אחרי העבודה הממשלתית.
<ענת טהון אשכנזי: אני חושבת שמאד חשוב, גם בעבודת הניטור, שהחברה האזרחית – ואנחנו כארגוני נשים זה בעצם עיקר יומנו, לנטר אחר הממשלה, אבל גם לעבוד ביחד כדי לעצב את המדדים, לא רק לשים דגש על יעדים במטרות, אלא לעצב את המדדים המשמעותיים לנו, לקבוצות שונות באוכלוסייה, ולבחון איך אנחנו, מתוך הפלטפורמה ההוליסטית הגלובלית הזאת, הופכות את זה למשהו שהוא רלוונטי לכל אחת מאתנו.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה, המשפט האחרון שלך באמת היה משפט מאד חשוב, איך לעבוד ביחד כדי להביא לפיתוח בר קימא אמתי בישראל, תודה רבה ענת.
<מיסם ג'לג'ולי: אני מעבירה את רשות הדיבור לחבר הכנסת יוסף ג'בארין, בבקשה.
יוסף ג'בארין: תודה רבה על הכנס הזה ותחילה ברכות ליושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה על שנתיים של עשיה ומלאכת קודש בתוך הוועדה לטובת כלל ציבור הנשים בישראל, ברכות גם למיסם על בחירתה לעמוד בראש רשימת חדש של נעמת.
יוסף ג'בארין: אני אתחיל ואומר שאולי קבוצות מוחלשות בישראל חבות לנשים את המעט שקיים בחקיקה הישראלית לעניין הגנה על קבוצות מוחלשות, כי ההיסטוריה החקיקתית בישראל היא שהקבוצה שהייתה מובילה בהבטחת הגנות משפטיות היתה קבוצת הנשים, זה קרה בתחום היצוג ההולם, זה קרה בעניין השכר השווה, זה קורה בכלל בענייני איסורי אפליה בין גברים לנשים, זה קרה גם בעבודת הכנסת לגבי דרישות של שקיפות בחלוקת תקציבים ואז קבוצות אחרות, לעניין תחומים שאני עוסק בהם, החברה הערבית כדוגמה מובילה, אנחנו רואים אותם הסדרים משפטיים שקיימים ומבקשים להרחיב את אותם הסדרים שיכללו גם קבוצות אחרות.
יוסף ג'בארין: אני חושב שאחד הטיעונים שאני בדרך כלל אומר להם: הנה, אתם קיבלתם את החוק הזה בכל מה קשור לנשים, זה עובד, זה לא מאיים על אף אחד, אולי תרחיבו את זה.
יוסף ג'בארין: ההצלחה היא כמובן מוגבלת בהרחבת המנגנונים האלה, אני רק אזכיר לדוגמה את המנגנון האחרון שמתקשר לנושא, זו הדרישה של החוק שאם יש הצעת חוק שנדונה בוועדה מוועדות הכנסת ויש לה השלכות תקציביות בין גברים לנשים, הרשות לקידום מעמד האישה אמורה להגיש חוות דעת מגדרית שתפרט את ההשלכות של אותה הצעה תקציבית על מעמד הנשים.
יוסף ג'בארין: אני הבנתי מחברתי תומא סלימאן שזה לא תמיד מיושם.
עאידה תומא סלימאן: במיוחד בתקופה האחרונה.
יוסף ג'בארין: לכן מצד אחד זה שזה לא מיושם זה לא מנחם אותנו אלא היפך, מצד שני זה רק אומר שבאמת אפשר להרחיב את אותם הסדרים כדי לכלול אוכלוסיות יותר רחבות.
יוסף ג'בארין: אני רק אומר, הדרך עדיין ארוכה ליישם את הסטנדרטים שמופיעים היום בחקיקה, גם בעניין שכר שווה לאישה וגבר וגם לעניין ייצוג הולם, שאתם יודעים שגם כשהוא קיים הוא בדרגים הנמוכים וגם בכלל, מבחינת מעמדה של האישה כמעט בכל התחומים: בפוליטיקה, באקדמיה, בתעשיה ובהיי טק.
יוסף ג'בארין: זהו באמת מאבק ארוך, מתמשך ואני לפחות, כחבר כנסת, אני עומד לצדכן ולצדכם במאבק הזה שמצריך את המאמץ של כולנו ביחד, תודה רבה.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה חבר הכנסת יוסף ג'בארין ואני מברכת את חברת הכנסת נורית קורן וחברת הכנסת טלי פלוסקוב, ברוכות הבאות וגם את חבר הכנסת עבדאללה אבו מערוף, ברוך הבא.
<מיסם ג'לג'ולי: ברוכים הנמצאים והנמצאות.
<מיסם ג'לג'ולי: אני נותנת את זכות הדיבור לחבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: תודה רבה מיסם, אני רוצה להודות לחברתי עאידה תומא סלימאן יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה, גם על הצורה שבה היא מנהלת את הוועדה וגם על הדיון היום ועל הניהול המשותף – גם של עאידה וגם של מיסם.
אחמד טיבי: אני התראיינתי השבוע בקשר לאופציה של מדינה אחת, שם אני יכול להבטיח שהיחס שלי אל המיעוט היהודי יהיה טוב יותר מהיחס שלכם, אז אפשר יהיה יצוג שווה – את ועוד יהודיה ולא את ועוד ערביה, כי כשאנחנו נהיה בשלטון היחס שלנו יהיה הגיוני.
אחמד טיבי: אני מבטיח לכם שכשאנחנו נהיה בשלטון, אני מדבר על עצמי, אני אתייחס אליכם כמו שאתם מתייחסים אלינו היום.
עאידה תומא סלימאן: אלה הבדיחות הפנימיות של חברי הכנסת, תתחילו להתרגל.
אחמד טיבי: אני רוצה לדבר דווקא על עניין של שיעור התעסוקה, לרבות בקרב נשים ערביות, שהוא השיעור הנמוך ביותר כמעט שקיים, כאשר שיעור התעסוקה בקרב נשים ערביות הוא 28 אחוז, כמעט.
עאידה תומא סלימאן: אומרים 30.
אחמד טיבי: זוחל אל 30, בציבור הכללי שיעור התעסוקה של נשים הוא כמעט 65 אוז.
אחמד טיבי: גברים ערבים זה 64 אחוז ולכן הפער כל כך ברור, הנתונים האלה גם מודגשים על ידי OCD שמתייחס גם לשיעור התעסוקה ואפשרויות להקל על נשים באופן כללי להגדיל את שיעור התעסוקה, למשל מעונות יום, תחבורה ציבורית, ככל שהדברים האלה קיימים יותר זה מקל על האישה להחליט לצאת אל שוק העבודה.