GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: ייכנס היום לדיבורים שלנו גם כן קצת ערבית, כי היום הכנסת מציינת את היום המיוחד לשפה הערבית ביוזמת חברי, חבר הכנסת יוסף ג'בארין, כבר השנה השנייה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שלא מובן מאליו – קודם כל ציון היום עצמו.
עאידה תומא סלימאן: אני מברכת על היוזמה.
עאידה תומא סלימאן: בירכנו בשנה שעברה, והשנה מברכים ומברכות על התמדה, כי בהתמדה, לציין את היום הזה ובתכנים שמביאים לתוך הכנסת, יש אמירה מאוד חזקה – קודם כל של מתן כבוד לשפה, שהיא שפתם – אני לא אגיד של כמעט 18% מאזרחי מדינת ישראל, אלא היא גם כן הרבה פעמים שפת אם של אזרחים יהודים שחיים בתוך מדינת ישראל, כמחצית מהאזרחים היהודים.
עאידה תומא סלימאן: זו שפה שהיא רסמית במדינת ישראל, וציון יום מיוחד לשפה הערבית דווקא בשבוע הזה, דווקא בשבוע שמנסים לקדם את חוק הלאום, שבו יש פגיעה מאוד קשה במעמדה של השפה הערבית – שם מנסים להוריד את השפה הערבית ממעמד של שפה רסמית במדינה למעמד של שפה עם מעמד מיוחד, שאף אחד לא יודע להסביר מה זה המעמד המיוחד, אני חושבת, חבר הכנסת יוסף ג'בארין, שנפל היום הזה בשבוע הזה, זה כשלעצמו לא רק ציון כבוד ליום וציון כבוד לשפה אלא זה גם אחת הדרכים המאוד טובות להיאבק בניסיון הזה, בהפחתת מעמדה של השפה הערבית.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום, הנושא שלנו הוא חינוך רגיש מגדר בספרי לימוד השפה הערבית בבתי הספר.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן לחבר הכנסת יוסף ג'בארין, היוזם של היום המיוחד, שאני מבינה ששש ועדות בכנסת יקיימו דיונים בתכני היום הזה, וגם יהיה כנס אחר הצהריים.
עאידה תומא סלימאן: כל הכבוד על היוזמה.
יוסף ג'בארין: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) בוקר טוב, ברוכים הבאים וברכות הבאות.
יוסף ג'בארין: אני חושב שרוב הנוכחים כאן יודעים ערבית.
יוסף ג'בארין: .
יוסף ג'בארין: אך למרות שהרוב יודעים ערבית, אתם יודעים שעיקר הדיבור פה יהיה בעברית, קודם כל מסיבה טכנית, והיא שמי שכותבים את הפרוטוקול לא יודעים ערבית.
יוסף ג'בארין: הסיבה השניה העקרונית יותר, היא שבפרלמנט שבו השפה הערבית היא שפה רשמית, היה מן הראוי באופן מתמיד במהלך עבודת הפרלמנט שיהיה תרגום סימולטני.
יוסף ג'בארין: אתן לכם דוגמא, אני הייתי בקנדה, השפה הצרפתית שם היא שפתם של 20 – 25 אחוז מהאזרחים, וכמובן שכל ישיבה בפרלמנט מתנהלת בשתי השפות, האנגלית והצרפתית, וכל אחד בוחר באיזה שפה הוא רוצה לדבר וכל אחד בוחר מה הוא רוצה לשמוע.
יוסף ג'בארין: לצערי, למרות היותה של השפה הערבית שפה רשמית, הדבר הזה לא מתקיים בפרלמנט פה, אלא זה יהיה למשך שעה אחת או שתיים.
יוסף ג'בארין: שעה או שעה וחצי במהלך הכנס שיתקיים בשעה 14:00, ועוד שעה במהלך הישיבה של המליאה.
יוסף ג'בארין: אבל עצם זה שאנחנו מקיימים את הדבר הזה, מראה שהדבר הינו אפשרי, ושאם יהיו כוונות פוליטיות כנות בנושא הזה, היה אפשר לקיים את הישיבות כאן בשתי השפות, ללא כל בעיה, וזה דבר מקובל בכל מדינות העולם.
יוסף ג'בארין: ברשותכם, אני אעבור לדבר בעברית, בשביל חלק מהנוכחים והאורחים המועטים שלא יודעים את השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: (ממשיך בשפה העברית) אני שמח לפתוח יחד עם חברתי, יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האשה, את הדיון הראשון היום ביום השפה הערבית.
יוסף ג'בארין: האמת, זה סמלי שהדיון הראשון הוא בוועדה הזאת, עם יו"רית שהיא לא רק דוברת שלוש או ארבע שפות, אלא גם מובילה תהליכים מאוד חשובים – גם בקרב החברה הערבית וגם בקרב החברה בישראל בכלל, וזו אמרה מאוד חשובה.
יוסף ג'בארין: בהתחלה אמרה חברתי בצדק, שיש הרבה סמליות בכך שאנחנו דנים בנושאים הללו דווקא בתקופה שאנחנו דנים בחוק הלאום, שלפי חוק הלאום, זו פגיעה במעמדה של השפה הערבית, בין אם זה ביטול של מעמדה הרשמי, בין אם זה יצירת היררכיה בינה לבין השפה העברית, ואני תוהה, אם כאשר היתה שפה רשמית, ועודנה שפה רשמית, היה לנו קשה להגן על מעמדה, אז על אחת כמה וכמה יהיה לנו קשה יותר כשמדובר במעמד שהוא נחות מהשפה העברית.
יוסף ג'בארין: לכן אחד האתגרים שלנו הוא לצאת בקריאה ברורה נגד פגיעה במעמד השפה.
יוסף ג'בארין: יהיה לנו כנס ב-14:00 – שם נרחיב עם כל השותפים והאורחים.
יוסף ג'בארין: נשאיר את הדיון כאן לדיון הספציפי של תוכניות הלימודים, במיוחד בספרות הערבית.
יוסף ג'בארין: לא אאריך אך אומר שלדעתי, זה דיון מאוד חשוב, כי זה הדיון שאמור להעמיק בסוגיית התכנים עליהם מתחנכים הילדים שלנו, הדור הצעיר.
יוסף ג'בארין: האם הוא מתחנך לכבד את מעמדה השוויוני של האשה, האם הספרות שבפניהם חושפת אותם לאותה רגישות מגדרית, שהיא חשובה ומאוד קריטית, או אנחנו נתקלים עדיין בהרבה סטריאוטיפים ודעות קדומות ותדמית שלילית של האשה בשיח הזה.
יוסף ג'בארין: לכן אנחנו לא מדברים רק על שפה ערבית ביום הזה אלא גם על תכנים מתקדמים, תכנים נאורים ותכנים דמוקרטיים ותכנים שוויוניים של הספרות הערבית.
יוסף ג'בארין: לכן זה שיח לא רק על השפה אלא גם על תכניה ועל מהותה.
יוסף ג'בארין: אני מודה ליושבת-הראש, חברתי חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, על היוזמה החשובה הזאת.
יוסף ג'בארין: אני גם מודה לכל האורחים שנענו להזמנה.
יוסף ג'בארין: אנחנו אתכם כל היום.
יוסף ג'בארין: לגבי אורחים שאני רואה – נשאיר את הברכות היותר פורמליות לכנס שיהיה ב-14:00.
יוסף ג'בארין: אהלן וסהלן ותודה שהגעתם.
עאידה תומא סלימאן: תודה, חבר הכנסת יוסף.
עאידה תומא סלימאן: יש מצגת.
עאידה תומא סלימאן: (אומרת דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) אתה רוצה לפני או אחרי?
מסעוד גנאים: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) לא, אז אני אתן הקדמה שתי דקות, ואז לאחר מכן... טוב, בוקר טוב לכולם.
מסעוד גנאים: אני מברך ומודה לעמיתי ויקירי יוסף על היוזמה, זו השנה השנייה ברציפות, ליום השפה הערבית בכנסת, שהינו עניין חשוב ביותר.
מסעוד גנאים: מטבע הדברים שאין ביכולתנו לנתק בין השפה לבין בעליה, הרי מי שמכבד שפה של עם מסויים, מכבד גם את העם הזה.
מסעוד גנאים: ומי שמקנה מעמד חשוב לשפה הזו, הרי שזה מסמל שבעליה של שפה זו זכאים להכרה בהם ולקבל מעמד מכובד.
מסעוד גנאים: המאבק שלנו בתוך מדינת ישראל הוא להפוך את השפה הערבית, או בואו נגיד, להבהיר לאחר שזו איננה שפת האויב.
מסעוד גנאים: וכי הם לא צריכים ללמוד אותה מנקודת המבט של "הכר את אויבך"!, עליהם ללמוד את שפתנו כדי שיכירו אותנו כמי שמשתייכים לעולם האנושות וכמי שמגיע להם לקבל הכרה בהם ובקיומם.
מסעוד גנאים: השפה הערבית הינה שפה עשירה, רק אתמול היה שם דיון בנוכחותו של השר למדעים וטכנולוגיה, שם דיברנו על השפה ועלה המדעים והטכנולוגיה, כי בעידן הנוכחי – לצערי – ובגלל כל מה שמתרחש בעולם הערבי, נראית הערבית כאילו הייתה שפה מפחידה, שפה מאיימת.
מסעוד גנאים: אבל השפה הערבית, ובזמן שאירופה הייתה במהלך ימי הביניים החשוכים, השפה הערבית הייתה שפת התרבות, ולא ניתן להחשיב כמשכיל את מי שלא ידע את השפה הערבית.
מסעוד גנאים: האוניברסטאות הערביות בזמן ההוא, באנדלוסיה, בקורדובה, בסיביליה, בטולידו, בבגדד..
מסעוד גנאים: כל העולם האירופי היה בא בזמנים ההם כדי ללמוד מהערבים את השפה שלהם.
מסעוד גנאים: עד עכשיו, ישנם מונחים, הן מדעיים והן או כלים שעדיין משתמשים בהם בשפה הערבית.
מסעוד גנאים: באנגלית, בצרפתית או בלטינית, המקור שלהם הוא מקור ערבי.
מסעוד גנאים: העיקר, שבעיתוי סמלי מאוד, בו הממשלה מתכננת להצביע על מה שנקרא חוק מדינת ישראל כמדינה של הלאום היהודי, שבגללו לא תהיה השפה הערבית שפה רשמית, אלא שפה בעלת מעמד מיוחד כפי שהם מגדירים אותה, לדעתי חשוב מאוד שנדגיש ביום הזה את חשיבותה של השפה הערבית, החשיבות של מעמדה.
מסעוד גנאים: ועל כן, אני מסיים בשביל האורחים דוברי השפה העברית, כפי שאמר המשורר: "שפה שאם תיפול על אוזנינו, תהי היא לנו קור לרוח, תישאר הקשר שמקשר ביננו, והיא תקוותו של כל דובר ערבית".
מסעוד גנאים: (ממשיך בשפה העברית) בקיצור, אמרתי שהשפה הערבית היא שפה ידידותית.
מסעוד גנאים: היא לא שפת האויב, ועל הציבור היהודי להכיר אותה.
מסעוד גנאים: היא שפת תרבות, והיא שפה, כפי שאמרתי, הומנית ולא שפת אויב.
מסעוד גנאים: שוקרן.
עאידה תומא סלימאן: שוקרן.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום הקדשנו את הדיון לחינוך רגיש מגדר בספרי לימוד השפה הערבית בבתי הספר, ואני לתומי, לפני כ-28 שנים, כשנולדה בתי הראשונה, ואז בתי השנייה, חשבתי שמספיק שאשנה את הסיום של חלק מהסיפורים שאני מספרת להן כדי לשנות את ההסללה המגדרית שנעשית.
עאידה תומא סלימאן: בזמנו הייתי מקריאה להן את הסיפור היפהפייה הנרדמת, ובסוף הסיפור, כשמגיע הנסיך ומנשק אותה והיא מתעוררת, הייתי אומרת שהוא מבקש את ידה, ואז היא היתה עונה לו: אבל אני עדיין מאוד צעירה – אני צריכה להשלים את הלימודים, ורק אחר כך אחשוב.
עאידה תומא סלימאן: .. מאז.
עאידה תומא סלימאן: רואה, חבר הכנסת מסעוד גנאים?
עאידה תומא סלימאן: אני חשבתי ששינוי סוף הסיפור ייטע בהם ערכים אחרים וראייה אחרת לתפקידים המגדריים שלהן, אבל הבנתי מהר מאוד, כשנכנסו לבתי הספר, שאני נאבקת עם מערכת גדולה ממני; שאני נאבקת עם מערכת שלמה, שמסלילה ומובילה חינוך מגדרי מסוים, ומה עוד כשמדברים על השפה.
עאידה תומא סלימאן: אתנו היום הד"ר דיאנה דעבול, המועצה הפדגוגית הערבית, שתציג לנו מצגת מעניינת על הנושא, אך אני חייבת לומר שתמיד שאלתי את עצמי – אני מבינה שהשפה היא כלי שמשקף את התרבות, שמשקף את צורכי בני האדם, ותמיד שאלתי את עצמי, למה יש מילים בשפה הערבית, שכשמשתמשים בהן בשפת זכר, המובן שלהן הוא טוב, וכשמוסיפים להם את הה"א, שהופכת אותן לנקבה, הופכות לקטסטרופה.
עאידה תומא סלימאן: מוסיב – מוסיבה.
עאידה תומא סלימאן: קאדי – קאדיה.
עאידה תומא סלימאן: שתדעו לכם – מילה, חבר פרלמנט בערבית זה נאיב.
עאידה תומא סלימאן: חברת פרלמנט זה נאיבה, שאם אנחנו רוצים לעשות אותה נקבה, זה נאיבה – קטסטרופה.
עאידה תומא סלימאן: אני משתמשת בנאיבה, כי אני חושבת שהגיע הזמן להתמרד באיך השתמשו בשפה ככלי להשריש יותר את החלוקה המגדרית הזו.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת מד"ר דיאנה להציג לנו את המצגת שהכינה.
<דיאנא דעבול: בוקר טוב, גברתי היושבת-ראש.
<דיאנא דעבול: התבקשתי לדבר בעברית בשביל הפרוטוקול.
<דיאנא דעבול: המועצה הפדגוגית הערבית היא מועצה שהוקמה על-ידי ועדת המעקב לענייני חינוך.
<דיאנא דעבול: אני מייצגת היום את המועצה הפדגוגית הערבית.
<דיאנא דעבול: אגב, אין לי תשובות לשאלות שלך לגבי השפה הערבית, למה זה הופך למשהו מאוד שלילי.
עאידה תומא סלימאן: לי יש תשובות, אבל לא חשוב.
<דיאנא דעבול: אנסה לענות על הנושא של החינוך רגיש מגדר, ונתמקד היום בספרי הלימוד ותוכנית הלימודים של הוראת השפה הערבית בבתי ספר ערבים.
<דיאנא דעבול: כאשת חינוך ומרצה תרשו לי להתחיל במהו חינוך רגיש מגדר ומה חשיבות חינוך כזה, ואז נעבור להגדיר את המצב הקיים בתחום הזה בתוכנית הלימודים ובספרי הלימוד של השפה הערבית, והמלצות ובקשות שלנו.
<דיאנא דעבול: קודם כל, ברצוני לציין שאנחנו במועצה הפדגוגית הערבית, אנחנו אנשי החינוך במערכת החינוך הערבית עדיין מאמינים ביכולתה של מערכת החינוך בהובלת שינוי אישי וחברתי.
<דיאנא דעבול: לכן אנו מתעקשים על שינוי מהותי בתוכניות הלימוד ובכל התכנים שנמצאים בתוכם, בדרכי ההוראה וכו'.
<דיאנא דעבול: אז למי שאיבד את האמונה שלו במערכת החינוך – אנחנו עדיין מאמינים, ומאמינים בצורה מאוד עמוקה במערכת הזאת.
<דיאנא דעבול: הנושא המגדרי, בלי להשתמש במילה, במרחבים שונים בבתי הספר, בתוך ספרי הלימוד, בסדר הארגוני של המוסד, של בית הספר, ובהחלט בהתנהגויות ובדרכי ההוראה של המורים ובסביבה החינוכית של בית הספר.
<דיאנא דעבול: בחברה הערבית פלסטינית בישראל הקושי והצורך זועקים לשינוי כזה, זועקים לחינוך רגיש מגדר, ולא ארחיב כאן בסיבות.
<דיאנא דעבול: בקצרה, זה המצב הסוציו אקונומי, החברתי, הפוליטי הקשה ועוד.
<דיאנא דעבול: זה חוסר התאמת תוכניות הלימודים בספרי הלימודים לרגישות המגדרית ולשוויון המגדרי.
<דיאנא דעבול: זה אחוזי הנשירה הגבוהים, האלימות, ההישגים הנמוכים במיצ"ב ובעוד בחינות, האלימות במשפחה ומחוץ למשפחה, חוסר החוסן וחוסר היכולת להתמודדות עם האלימות גם במרחב הפרטי האישי וגם במרחב הכללי.
<דיאנא דעבול: חינוך רגיש מגדר הוא תחום מאוד רחב.
<דיאנא דעבול: בקצרה, הוא משפיע ישירות באופן חיובי על תדמית רגשית דרך הכרת האני של התלמיד או התלמידה, ובאופן ישיר משפיע על ההישגים ועל הלמידה – הוא מעלה את ההישגים ואת היכולת הלימודית של כל תלמיד ותלמידה בבית הספר.
<דיאנא דעבול: החינוך רגיש המגדר פשוט משנה את דפוסי ההתנהגויות של התלמידים והתלמידות, ובאופן ישיר משפיע באופן חיובי על התקשורת הבין-אישית בינם לבין עצמם, בינם לבין המגדר השני ובחברה כולה.
<דיאנא דעבול: חינוך רגיש מגדר משפיע על סטריאוטיפים מגדריים, ובהחלט הוא יכול להשפיע על המרחב של הבחירה הלימודית והמגדרית של התלמידים והתלמידות הבוגרים והבוגרות של מערכת החינוך.
<דיאנא דעבול: והכי חשוב – הוא משפיע על הגדרת הגבול המגדרי, הגופני והאישי, גם של הבנים וגם של הבנות.
<דיאנא דעבול: אמנם אנחנו נמצאים פה בוועדה לקידום מעמד האשה.
עאידה תומא סלימאן: ולשוויון מגדרי.
<דיאנא דעבול: בדיוק.
<דיאנא דעבול: הוא פשוט מופנה לשניהם, לבנים ולבנות, לתלמידים ותלמידות.
<דיאנא דעבול: הגדרת הגבול המגדרי יכול להשפיע ולהוריד באחוזי ההטרדה המינית, באלימות הגופנית והמינית לתלמידים ולתלמידות האלה.
<דיאנא דעבול: אנחנו במועצה הפדגוגית הערבית בצוות שבראשותי מפתחים מזה שנה וחצי תוכנית על חינוך רגיש מגדר.
<דיאנא דעבול: התוכנית הזאת, אמנם תגידו אולי שהיא דומה לאלה שהיו בתחום.
<דיאנא דעבול: התוכנית שאנחנו מנסים לפתח היא תוכנית הוליסטית, בשונה מתוכניות אחרות ומהצעות מבורכות של היחידה לשוויון בין המינים במשרד החינוך ולכל מיני ארגונים לשוויון מגדרי.
<דיאנא דעבול: התוכנית שלנו תהיה תוכנית הוליסטית, שמתחילה מהתלמיד, יוצאת לצוות, למשפחה, להורים, ומגיעה עד השכונה, וחזרה מהשכונה לחברה.
<דיאנא דעבול: בית ספר שיקבל את התוכנית הזאת, יטמיע אותה ויפנים אותה בתוך המערך שלו, פשוט יעבוד על כל הצירים האלה, מבפנים החוצה, ומהחוץ לבפנים, כי אנחנו מאמינים שכל תוכנית חינוכית שאמורה להשפיע, אמורה להיות תוכנית הוליסטית ולא ממוקדת בתכנים מסוימים.
<דיאנא דעבול: אמנם אני חוזרת ואומרת שכל יוזמה, אפילו ממוקדת – רק לתלמיד, רק לחברה, היא מבורכת והיא עוזרת, ואנחנו רוצים שהיא תישאר.
<דיאנא דעבול: לא ארחיב על תחומי והישגי הפעולה.
<דיאנא דעבול: החומר הוגש לוועדה, וגם יפורסם במחקר אקדמי דרך המועצה הפדגוגית בקרוב.
<דיאנא דעבול: אני חושבת שנפרסם אותו בשתי השפות.
<דיאנא דעבול: מאוד חשוב לנו שזה יגיע גם לדוברי העברית, שלא דוברים ערבית.
<דיאנא דעבול: כאן אני רוצה להתמקד בשני תחומים שיציגו את המצב הקיים בוועדה הזאת, שזה הכשרת המורים ותוכנית בספרי הלימוד של השפה הערבית בבתי הספר הערבים.
<דיאנא דעבול: ברור לכולם שתוכנית הלימודים, כפי שאמרה ד"ר עאידה בתחילת הישיבה- - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא דוקטור.
<דיאנא דעבול: יושבת-ראש הוועדה פתחה ואמרה שתוכנית הלימודים בספרי הלימודים אמורים לשקף את ערכי התרבות, ערכי הלאום, הקודים החברתיים של החברה ממנה מגיעים התלמידים, ובהחלט באופן רחב הם אמורים להכיל את ערכי האדם הראוי והטוב לחברה בו הוא חי.
<דיאנא דעבול: מכאן אנחנו מתחילים.
<דיאנא דעבול: אם זה ככה בכל תוכנית לימודים, המצב הזה יותר חשוב ויותר רגיש, אם מדובר בתוכנית לימודים של שפת האם.
<דיאנא דעבול: השפה הערבית בתוכנית לימודים בתוך מערכת החינוך הערבית בישראל – ספרים אלה אמורים לשקף באופן מאוד ישיר ומדויק את ערכי החברה, כי המסרים המועברים דרך ספרי הלימוד, עליהם להיות רגישי מגדר, וזאת על-מנת להשפיע על עיצוב התלמיד והתלמידה, אישיותם, ובהחלט ישפיע על החברה בעתיד.
<דיאנא דעבול: הדמויות הנשיות והגבריות שמופיעות בספרי הלימוד, הטקסטים, השירים, הדמויות של הסופרים והמשוררים, שבוחרים להכניס את יצירותיהם לתוך ספרי הלימוד ולתוך תוכניות הלימוד של השפה הערבית, הם אלה שעלולים להשפיע על דמות התלמיד, על מחשבתו, על הפנמתו למסרים שמועברים דרך הספרים האלה.
<דיאנא דעבול: ביצענו מחקר מאוד רחב על תוכניות לימודים וספרי לימוד בשמונה מקצועות במערכת החינוך הערבית, אבל אני אתמקד כאן במחקר שבוצע דרך המועצה הפדגוגית הערבית על תוכנית הלימודים בספרי הלימוד של השפה הערבית במערכת.
<דיאנא דעבול: מתוך המחקר הזה התברר לנו- - -
מסעוד גנאים: ספרי הלימוד החדשים?
מסעוד גנאים: כי יש התוכנית החדשה- - -
<דיאנא דעבול: זה הסתיים בשנת 2015-2014.
<דיאנא דעבול: אני אתייחס לכולם – יסודי, חטיבת ביניים ותיכון, ואתייחס למחקרון קטן שעשינו לקראת הישיבה הזאת לספרי הלימוד החדשים, שאמנם הם לא נמצאים בתוך כל בתי הספר.
<דיאנא דעבול: התברר לנו, שמטרות התוכנית מתמקדות בידע שפתי נטו, אינן מתייחסות לידע ומיומנויות רגשיות וחברתיות, ומן הסתם לא מתייחסות לחינוך רגיש מגדר, לא מיומנויות רגשיות מגדריות ולא חשיבה מגדרית.
<דיאנא דעבול: בתוכנית של היסודי לא היה ציר מרכזי שמתמקד בסופרים פלסטינים.
<דיאנא דעבול: דבר אשר היה יכול לעזור לתלמיד להכיר את הדמויות הספרותיות.
מסעוד גנאים: למרות שלערבית יש מפמארק?
<דיאנא דעבול: כן, למרות.
קריאה: כדאי לציין שד"ר קאופר ג'בל עשתה את המחקר הזה בשבילנו, והיא היתה מפמ"רית.
<דיאנא דעבול: נכון.
<דיאנא דעבול: היא גם הסיקה את המסקנות האלה.
<דיאנא דעבול: אין ציר מרכזי שמתמקד בסופרים פלסטינים, דבר אשר היה יכול לעזור לתלמיד להכיר את הדמויות הספרותיות.
קריאה: סופרות יש?
<דיאנא דעבול: מייד אגיע לזה.
<דיאנא דעבול: הוא לא נותן לתלמיד להכיר את הדמויות הספרותיות של החברה בה הוא חי, ואם אין נוכחות לסופרים, כנראה שגם אין נוכחות לסופרות הפלסטיניות הערביות המובילות, ואין גם נוכחות לסופרים פלסטינים ערבים, שמעבירים מר של כבוד ושוויון מגדרי.
<דיאנא דעבול: זה לא נמצא ולא קיים בתוך ספרי הלימוד.
<דיאנא דעבול: רוב האסטרטגיות שמנחות את תוכנית הלימודים - אני עדיין מדברת על תוכנית הלימודים ולא על ספרי הלימוד – בחלק הקודם דיברתי על היסודי, ועכשיו אני חוזרת לכללי.
<דיאנא דעבול: רוב האסטרטגיות המנחות הן אסטרטגיות של לימוד השפה הערבית דרך האוריינות, דרך ניתוח טקסט שפתי, דקדוקי ממוקד.
<דיאנא דעבול: אין מרחב לחשיבה ביקורתית, אין מרחב לחשיבה מגדרית, אין מרחב לחשיבה רגישת מגדר.
עאידה תומא סלימאן: אין מרחב לחשיבה, נקודה.
<דיאנא דעבול: חשיבה ממוקדת שפה וניתוח דקדוקי, וזה בהחלט מצמצם את המרחב לדיון במסרים מגדריים בתוך הכיתה, עם המורים שנמצאים בתוך הכיתה ומעבירים את תוכנית הלימודים.
<דיאנא דעבול: תוכנית הלימוד של הוראת השפה הערבית בחטיבת הביניים נוסחה בשנות ה-80', ולא עברה שינויים, לא חודשה, וזאת למרות וביחד השינוי הרחב והאדיר שעברה החברה הערבית הפלסטינית בישראל וההתקדמות בתחום השוויון המגדרי.
<דיאנא דעבול: זה פשוט לא נוכח שם – מה שגורם לתלמיד להישאר בעידן תרבותי מגדרי שהיה נוכח כאן בחברה לפני כשלושים שנה.
<דיאנא דעבול: זה גם אומר משהו.
קריאה: מחליפים אותה.
<דיאנא דעבול: אני מדברת על מה שיש עכשיו, ואשמח לשמוע שהיא תוחלף, ושנהיה גם חלק מהאנשים שיביעו דעה בנושא הזה, כמועצה פדגוגית ערבית ו-וועדת מעקב לענייני חינוך.
<דיאנא דעבול: לספרי הלימוד.
<דיאנא דעבול: ברוב ספרי הלימוד של השפה הערבית אין כמעט טקסטים לנשים ערביות פלסטיניות מובילות.
<דיאנא דעבול: אין מספיק ייצוג לגיוון בדמויות הנשים בתמונות.
<דיאנא דעבול: אני מדברת על הספרים של אלתקווין ואל מוכתר.
<דיאנא דעבול: חשוב לציין שבספרים החדשים של מטח, הערבית שפתנו, ניתן לראות את הגיוון הזה, ניתן לראות את הדמויות הערביות המובילות.
<דיאנא דעבול: יש תכנים מאתגרים מאוד בנושא הזה – אמנם לא משתמשים בספר הזה בהרבה בתי ספר, ואין גיוון בתמונות ובתכנים על נשים ערביות מובילות.
<דיאנא דעבול: למשל, לא ראינו דמות של אשה מובילה עם כיסוי ראש, וזה די חשוב, כי זה אומר מסר על אשה עם כיסוי ראש – האם היא לא יכולה להיות גם עם כיסוי ראש וגם מובילה?
<דיאנא דעבול: אשה עם כיסוי ראש מופיעה בספרים האלה.
<דיאנא דעבול: אמנם אנחנו בעידן שהתקדם, ומודרניזציה וכו', אבל אנחנו עדיין נמצאים בתוך חברה מסורתית, שיש בה נשים מובילות נפלאות שהולכות עם כיסוי ראש, ועושות שינויים אדירים בתוך החברה שלנו.
<דיאנא דעבול: גם זה לא מופיע שם.
<דיאנא דעבול: אז אני בעד איזון – לא לכיוון הזה ולא לכיוון הזה אלא איזון ושוויון מגדרי לכל הצדדים.
מסעוד גנאים: איך הם מציגים את האשה – לא משנה עכשיו אם הכותבת הוא סופר או סופרת.
מסעוד גנאים: הטקסט בספר הלימוד, התוכן, איך מציג?
<דיאנא דעבול: אמרתי שניתן לראות קפיצה אדירה, שוני, מגוון, גישה מאוד-מאוד מאתגרת מגדרית, ומציגים אותה בצורה די טובה.
עאידה תומא סלימאן: את מעודדת אותי לחזור לקרוא את ספרי הלימוד עכשיו.
<דיאנא דעבול: יש התקדמות, וחייבים לציין את זה.
<מוחמד זידאן: מוחמד זידאן, מפמ"ר לספרות בחינוך ערבי.
<מוחמד זידאן: להתמקד בספר אחד, זה לא הוגן כלפי הספרים האחרים, שיש בהם התכנים האלה.
<דיאנא דעבול: דווקא דיברתי על שאר הספרים.
<מוחמד זידאן: "אל-ערבייה" הוא אחד הספרים – ביסודו מיועד להבנת הבנה ולשון והבעה.
<מוחמד זידאן: יש עוד כמה ספרים שנלמדים בבתי הספר.
<מוחמד זידאן: להתמקד בספר אחד- - -
<דיאנא דעבול: אני דיברתי על כל הספרים קודם, הזכרתי את שמותיהם.
<דיאנא דעבול: גם ציינתי שלא נעשה מחקר על זה – רק הכנו את זה לצורך הוועדה, אבל דיברתי על שאר הספרים שאין בהם, הספרים הראשונים שהתמקדתי בהם.
<דיאנא דעבול: אין בהם ייצוג נאות לאשה הערבייה ואין בהם ייצוג נאות לשוויון המגדרי ולחינוך הרגיש מגדר, וציינתי דווקא לחיוב את הספר הזה של "אל-ערבייה".
עאידה תומא סלימאן: לא הבנתי את ההערה, כי אמרתי שדווקא היא מעודדת אותי לחזור לקרוא את ספרי הלימוד, שמזמן זרקתי, כי כנראה חל איזשהו שינוי, לפי דבריה.
עאידה תומא סלימאן: אבל בואו ננסה להתקדם קצת יותר מהר, כי אני רוצה להשאיר זמן לדיון.
<דיאנא דעבול: חל שינוי לטובה, אבל אנחנו עדיין חושבים שזה לא מספיק, ונשמח לשתף פעולה עם כולם כדי להגיע למצב הנכון.
<דיאנא דעבול: אני עוברת במהירות למצב בתחום הכשרת המורים הערבים.
<דיאנא דעבול: אין כמעט תוכניות שמכשירות את המורים והמורות להוראה דרך הפדגוגיה הפמיניסטית, למשל.
<דיאנא דעבול: אין הרבה קורסים על שוויון מגדרי, על הוראה לשוויון מגדרי וחשיבה מגדרית.
<דיאנא דעבול: אמנם יש היחידה לשוויון בין המינים במשרד החינוך, שבית הספר בוחר אם לקבל את התכנים שלה וההשתלמויות שלה או לא, אבל זה לא נמצא בתוך מערכת הכשרת המורים, בתוך מכללות אקדמיות להכשרת המורים.
<דיאנא דעבול: לכן אנחנו מבקשים דרככם עזרה, תמיכה בשלושת הצירים האלה – בדיקה מחודשת של תוכנית הלימודים, במיוחד בחטיבת הביניים, ואני שמחה ששמעתי שהיא משתנה כנראה בשנה הבאה – נשמח להיות גם חלק שיביע דעה על זה, התאמתה לחינוך רגיש מגדר ולמודעות המגדרית, בדיקה מחודשת של ספרי הלימוד – הטקסים והתכנים המופיעים בהם והתאמתם מבחינה מגדרית.
<דיאנא דעבול: בחינת תחום זה בתוכניות הכשרת המורים הערביים דרך המכללות האקדמיות לחינוך דקה לפני שהם עוברים לות"ת – אני מקווה שנצליח לעשות שינוי כזה לפני או אחרי.
<דיאנא דעבול: זה יכול לפתור, במיוחד המורים המוכשרים להוראת השפה הערבית.
<דיאנא דעבול: אמנם הם משתתפים בהשתלמויות דרך היחידה לשוויון בין המינים, אך זה לא מספיק.
<דיאנא דעבול: נשמח לשיתוף פעולה, ותודה רבה לכם בשם המועצה הפדגוגית לערבית.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהצלחת באמת להתמקד בשני הנושאים האלה.
עאידה תומא סלימאן: הנושא של הכשרת מורים וכל הנושא של משקפיים מגדריות, שאפשר להעניק במיוחד למורים שמובילים בחינוך דורות שלמים בחברה שלנו, אנחנו דיברנו על זה כבר כמה פעמים בוועדה, וכבר היו לי פניות לשר החינוך על הצורך בהכללת נושא המגדר ולימודי מגדר בכלל המכללות שמכינות או לפחות להוראה.
עאידה תומא סלימאן: באוניברסיטה – המטרה שלי בסופו של דבר, שזה יגיע לכלל המקצועות; לא רק למורים אלא גם לרופאים, לעורכי דין ולכולם, אבל לפחות המורים – כבר העלינו את זה כמה פעמים, אבל גם מניסיוני בעבר אני אומרת שהצורך הוא מאוד אקוטי, במיוחד עם מורים ומורות.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מאלה שחושבים שרק בהיותי אשה, יש לי ההבנה המגדרית הנכונה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו כנשים מחונכות לפי תרבות מגדרית מסוימת, ואנחנו הרבה פעמים מפנימות את זה וממשיכות לחיות עם זה.
עאידה תומא סלימאן: מניסיוני בעבר, הכשרתי והדרכתי מורים בנושא מגדר, ותאמינו לי – ואני מנסה לא לפגוע באף אחד – אלה היו חלק מההכשרות הכי קשות שאני העברתי, כי בכל זאת מורים מרגישים שהידע הוא אצלם ולא אצל אף אחד שבא לעבוד אתם, אבל אנחנו חייבים שינוי מהותי.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לרימה פשראת, בית ספר עפולה.
עאידה תומא סלימאן: נמצאת?
עאידה תומא סלימאן: יש כאלה שרשומים מההתחלה, מלפני הדיון הזה.
עאידה תומא סלימאן: לפחות אפשר לשמוע משרד החינוך, מה יש להם לומר?
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שמר מוחמד זידאן, מפמ"ר לספרות בחינוך הערבי, בבקשה.
<מוחמד זידאן: תרשו לי לומר כמה מילים בערבית.
<מוחמד זידאן: (אומר דברים בשפה הערבית, להלן התרגום החופשי) בוקר טוב לכולם.
<מוחמד זידאן: ראשית כל חשוב לי להודות לידידינו ויקירינו חברי הכנסת הערבים, אשר מייצגים את החברה שלהם, על היוזמה המבורכת הזו, שבאה בדיוק במקום הנכון: יום השפה הערבית.
<מוחמד זידאן: לשפתנו הערבית מגיע היום הזה בזכות, מגיע לה כל יום, עלינו להקדיש את כל הימים לשפה הערבית, במיוחד בצל הנסיבות בפניהן עומדת שפתנו.
<מוחמד זידאן: השפה שלנו נמצאת במשבר, היא עומדת בפני אתגרים גדולים מאוד, השפה שלנו צריכה אותנו, צריכה אותכם אתם המנהיגים העומדים בראש חברתנו הערבית ודואגים לענייניה, להרבות ביוזמות האלה, כי אלה הן יוזמות מבורכות.
<מוחמד זידאן: אנחנו תמיד נושיט לכם את ידינו, אנחנו ואתם באותה סירה, לשירות החברה שלנו.
<מוחמד זידאן: ברצוני להדגיש בפניכם שאני מושיט לכם את היד בשם מחלקת לימודי הערבית במשרד החינוך, למען שיתוף פעולה פורה לטובת קידום מעמדה של השפה הערבית והעלאת ערכה עד למעמד לו היא זכאית.
<מוחמד זידאן: (ממשיך בשפה העברית) בוקר טוב לכולם.
<מוחמד זידאן: אני הוזמנתי כדי להגיש את עמדתנו בנושא.
<מוחמד זידאן: גם כאן אני רוצה להודות לחברי הכנסת שיזמו את הצעת הדיון בנושא הזה.
<מוחמד זידאן: זה נושא מאוד חשוב.
<מוחמד זידאן: זה נושא שצריך לקבל מאתנו חשיבות רבה.
<מוחמד זידאן: יש לנו רציונל, שנוגע דווקא לעניין הזה, והוא נגזר מהמטרות של הוראת השפה הערבית, במיוחד הספרות, ונגזר גם מחוזר המנכ"ל, אשר מורה על השמת דגש על העניין המגדרי בספרי הלימוד.
<מוחמד זידאן: אני רוצה להתחיל ברציונל שלנו.
עאידה תומא סלימאן: אבל אבקש גם לעשות את זה ממוקד, כדי שנוכל להתקדם.
<מוחמד זידאן: אעבור מייד לכללים שלנו לבדיקת ספרי לימוד.
<מוחמד זידאן: אנחנו כולנו יודעים שספרי לימוד קשורים לאגף לספרי לימוד במשרד החינוך, אשר מקפיד על כללים לאישור ספרי לימוד, שעוברים גם למפמ"ר, שנותן את דעתו, והוא המחליט האחרון בעניין אישור ספר זה או אחר.
<מוחמד זידאן: בבדיקת ספרי לימוד אנחנו מדגישים שלוש נקודות; שלושה צירים חשובים בבדיקה שלנו: הממד הראשון הוא התכנים של ספרי הלימוד, שקשורים במיוחד למעמד האשה ולעיקרון השוויוניות והמגדר בספרי הלימוד.
<מוחמד זידאן: הממד השני הוא הממד של היוצרים והיוצרות, המאזן שאנחנו צריכים לראות בספרי הלימוד, של נשים מול גברים.
<מוחמד זידאן: הממד השלישי הוא הממד הגרפי בספרי הלימוד, האיורים בספרי הלימוד – האם יש מאזן, האם יש תפישה חיובית לתדמיתה של האשה בספרי הלימוד, האם אנחנו שינינו את עמדתנו כלפי האשה, האם עדיין שולטת האשה הסטריאוטיפית, שהיא משחקת רק את התפקיד של אמא, של עקרת בית ושל אשה, או אנחנו רוצים שהאשה תיראה גם בדמות המנהיגה, למשל, בדמות האקדמאית, בדמות החוקרת, בדמות היוזמת, בדמות השותפה – בכל הדברים האלה.
<מוחמד זידאן: הקריטריונים הם די ברורים: אנחנו מקפידים על כך שיהיו שני בודקים לכל ספר לימוד שמגיע אלינו – האחד, לשוני, והשני, מדעי.
עאידה תומא סלימאן: במיוחד כאשר אנחנו מדברים על בדיקה מגדרית, מה הקריטריון של האם אותו אדם או אשה, שבודק מבחינה מדעית, הוא אותו אדם שבודק מבחינה מגדרית?
<מוחמד זידאן: לא.
<מוחמד זידאן: זה אדם שצריך להיות מומחה – או בפסיכולוגיה או בסוציולוגיה או במדעי החברה.
עאידה תומא סלימאן: אלה התנאים?
<מוחמד זידאן: כן.
עאידה תומא סלימאן: בעיניי זה לא מספיק כדי לעשות בדיקה מגדרית.
עאידה תומא סלימאן: הרבה מהסוציולוגים בכלל לא מבינים בשוויון מגדרי ולא מאמינים בו.
<מוחמד זידאן: הבעיה שאצלנו, אם מישהו מומחה, רק לעניין הזה, המגדרי- - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא חושבת.
<מוחמד זידאן: תביאי לי- - -
עאידה תומא סלימאן: אני מוכנה להביא לך, אבל זה לא תפקידי.