GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אחמד טיבי: בקרב נשים שהן אמהות שיעור ההשתתפות בשוק העבודה הוא קטן יותר בכל מדינות ה-OCD, מלבד איסלנד ועוד מדינה שם זה לא משפיע.
אחמד טיבי: חלק מהרגרסיה הכלכלית בעולם הערבי נעוצה בעובדה שאין ניצול אופטימלי של כח העבודה של נשים.
אחמד טיבי: יש אבטלה ישירה ויש אבטלה כפויה בנושא הזה ולכן, גם כאן הממשלה נדרשת למצוא מקומות תעסוקה, בתוך הישובים הערביים כאופציה ראשונה ולאחר מכן, במקומות נוספים, על ידי מציאת תחבורה ומציאת אפשרויות של מעונות יום וכדומה.
אחמד טיבי: נקודה שניה ובזה אני אסיים, שאני רוצה להתייחס אליה גברתי יושבת הראש, הוא שיעור נשים באקדמיה.
אחמד טיבי: אני חושב – אגב, מבין מספר הסטודנטים הערבים באוניברסיטאות, 60 אחוז כמעט בן סטודנטיות ערביות ואני שמח שהפער הולך וגדל, לאחרונה בטכניון התקבלו 600 סטודנטים ומתוכם 60 אחוז הן סטודנטיות בפקולטות של הנדסה וכד'.
אחמד טיבי: אני חושב שזו מגמה חשובה, יש לתת עליה את הדעת ואני גאה שהמגמה הזאת נמשכת והפער הולך וגדל כי זה רק מחזק את החברה הערבית, שצריכה גם חיזוק פנימי אבל גם סיוע של השלטון המרכזי.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה חבר הכנסת אחמד טיבי.
<מיסם ג'לג'ולי: כידוע ביעדים של הפיתוח בר הקיימא יש יעד מאד חשוב שהוא יעד החתירה לשלום ולסיום מלחמות בעולם.
<מיסם ג'לג'ולי: נשים הובילו ומובילות הליכי שלום בעולם, בזכות עשייתן מלחמות נגמרות וכיבושים נגמרים ומכאן אני מעבירה את זכות הדיבור לשופטת בדימוס סביונה רוטלוי, ראש צוות ממשל בתנועת נשים עושות שלום.
<סביונה רוטלוי: תודה, אני מצטרפת לברכות לחברת הכנסת עאידה תומא סלימאן ולך מיסם, על כך שהזמנתם אותנו ועל כך שאנחנו יחד חוגגות, עד כמה שאפשר, את יום האישה הבינלאומי.
<סביונה רוטלוי: אני רוצה להתייחס בדבריי ולראות איך תנועת נשים עושות שלום תורמת להשגת היעד החמישי, במסגרת 17 היעדים, בנושא השגת שוויון מגדרי והעצמת כלל הנשים.
<סביונה רוטלוי: קודם כל כמה מילים למי שלא מכיר את התנועה, זו תנועה שהוקמה בשלהי צוק איתן, 2014, היא כוללת היום למעלה מ-13 אלף נשים רשומות, 33 אלף נשים תומכות.
<סביונה רוטלוי: התנועה פועלת בתנועת שטח שפרושה מדן ועד אילת וכוללת נשים מגילאים שנים, מעדות ודתות שונות, מדעות פוליטיות שונות, ממרכז ופריפריה, יהודיות וערביות.
<סביונה רוטלוי: לתנועה יש שתי מטרות עיקריות: א.
<סביונה רוטלוי: להביא לשינוי השיח הציבורי בדבר החשיבות והכח בהשגת הסכם מדיני מכבד ולא אלים.
<סביונה רוטלוי: ב.
<סביונה רוטלוי: לגרום לשילובן של נשים במרחבי הציון הציבורי ובמוקדי קבלת החלטות, בהתאם לתכנית הפעולה 1325 וגם בהתאם להחלטת הממשלה מ-2014 ובכך להעצים את הנשים ולהפוך אותם שותפות לחיים הציבוריים.
<סביונה רוטלוי: נשים עושות שלום מברכות על כך שבמסגרת 17 היעדים העולמיים להתפתחות בת קיימא, דן היעד ה-16 בקידום חברות כוללניות החיות בשלום וראינו קודם במצגת שהוצגה אפילו ציור של יונה ליד היעד ה-16 וזה מאד שימח אותי.
<סביונה רוטלוי: אם בקבינט המדיני-בטחוני, היו שוקלים את הפרספקטיבות של חברה אזרחית ובמיוחד את הפרספקטיבות של הנשים כפי שמתחייב מ-1325 אז כולנו כאן, נשים וגברים, לא היינו צריכים לחכות עד 2030 במדינת ישראל, לצורך הגשמה של היעדים של סיום העוני, השגת ביטחון תזונתי, הבטחת חיים בריאים וכיוצא בזה.
<סביונה רוטלוי: המלחמות התכופות, הנרטיב של ה'לנצח נחיה על חרבנו', אינו מותיר לנו אופק או תקווה ומעכב את הקטנת הפערים החברתיים, השגת שוויון – על כל מרכיביו, שלא לדבר על יעדים אחרים כמו אלה שקשורים אפילו באקולוגיה.
<סביונה רוטלוי: דוח המבקר שהוצג לאחרונה, בפני הציבור, הוא בבחינת כתובת על הקיר המביאה אותנו לדרוש מכל מנהיג לייצר אלטרנטיבות למלחמות מתמידות והפעילות של נשים עושות שלום מכוונות לקריאה לנשים להביא את הקולות שלנו באשר לדרישה הבלתי מתפשרת לשנות דיסקט של ראיית המציאות אצל המנהיגות והציבור שהיא בשלב זה חד מימדית, דרך העיניים והמשקפיים של אנשי הצבא.
<סביונה רוטלוי: אנו עושות הכל כדי שנשים ירגישו בטוחות לדבר על הנושאים של ביטחון ושלום, כדי שיביעו את דעתן על תפיסת עולמן בכל במה אפשרית ואני רוצה לומר שהעצמת נישם והגדלת כולן במוקדי קבלת החלטות היא חיונית ורק לאחרונה למדנו מדוח המבקר, כאשר היתה נציגה אחת של המל"ל שהופיעה בפני הקבינט המדיני-בטחוני, בעצם לא שעו לקול המיוחד שהיא הביעה ואם היו יותר נשים, סביר להניח שקולן היה נשמע.
<סביונה רוטלוי: אני רוצה רק להראות מה עשינו עד עתה בתנועת נשים עושות שלום כדי להגשים את היעד הזה, ממש בקצרה.
<סביונה רוטלוי: קודם כל במאות חוגי בית והקרנות הסרט 'על מאבקן של נשות ליבריה' נחשפו נשים לאפשרות שלהן לישב סכסוכים במקום שגברים נכשלו.
<סביונה רוטלוי: בהתכנסויות שלנו ובהכשרות נכנסו למעגל נשים שלא היו מעולם אקטיביסטיות והבינו את הכח של נישם להביא לשינוי.
<סביונה רוטלוי: דבר נוסף, בפעילות משותפת עם איתך מעכי ומדרשת אדם אנחנו מכשירות 500 נשים, בעיקר צעירות, להיות מנהיגות.
<סביונה רוטלוי: מנהיגות פירושו של דבר שידעו איך להשמיע את קולן ובסופו של דבר, אני מאד מקווה שגם יכנסו לחיים הפוליטיים בין אם במועצות מקומיות ובין אם בכנסת ובמקומות אחרים ונוכל באמת להשפיע.
<סביונה רוטלוי: תודה רבה כבוד השופטת סביונה רוטלוי ואני רוצה לבקש בקשה, שכל הדוברים ידברו 2 דקות בבקשה, כי אנחנו רוצות לתת הזדמנות לאנשים שעוד לא דיברו וזמננו הולך ואוזל לצערי, הזמן רץ.
<סביונה רוטלוי: אז אתחיל על חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, בבקשה.
ג'מאל זחאלקה: שלום לך, אני חושב שבמאה ה-21 התחוללו המאבקים הגדולים ביותר בנושא זכויות נשים ושוויון מגדרי ואני חושב שהבעיה הגדולה ביותר והמכשול הגדול ביותר, יש המון מכשולים, אבל זו התפיסה של הגבריות המעוותת היא המכשול הגדול.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, בלי שינוי בתפיסה של המעוותת של גבריות, אי אפשר לבנות שוויון מגדרי, אי אפשר להשאיר את הגבר כמות שהוא ולבנות חברה שוויונית, כי התפיסה של הגבריות היא תפיסה של עליונות, של כוחניות, של העדפה בכל התחומים ובכל פרט ובכל נושא ובכל פינה ובכל מקום.
ג'מאל זחאלקה: זה ברמה של התרבות, במובן העמוק של תרבות, כלומר התרבות בבחינת מותר האדם, מה טיבו של אדם ומה תרבותו ומה התפיסה שלו את עצמו ואת הסביבה שלו.
ג'מאל זחאלקה: ישנו מתח גדול מאד, במיוחד בחברה הערבית, אבל כמעט בכל חברה בין השינויים בשטח לבין התפיסה.
ג'מאל זחאלקה: הנה למשל הוזכר כאן שנשים ערביות הן 60 אחוז באקדמיה, אני יכול לתת דוגמה שלא מדברים עליה, אחוז אחר שאני חושב שהוא מעלה שאלות גדולות והוא שאחוז הנשים בעבריינו הוא פחות מ-1 אחוז.
ג'מאל זחאלקה: אז צריך ללמוד, אולי יש שם משהו, פחות מ-1 אחוז.
ג'מאל זחאלקה: אני אומר שהעניין של השוויון הוא לטוב ולרע, לפעמים לא המילה שוויון היא חזות הכל, אלא העניין שאדם יוכל לספק את מאווייו ויהיו לו זכויות בסיסיות ויהיה שוויון בין שונים בעיקר.
ג'מאל זחאלקה: אני חושב שהמתח, ואני רוצה לסיים כאן, אני דווקא בונה על זה שכאשר אני משווה, למשל, את אחוז הנשים הערביות באקדמיה והנשים הערביות בשוק העבודה ומצבן של הנשים הערביות שאנחנו מכירים, אני טוען שבמתח הזה יש בשורה.
ג'מאל זחאלקה: כלומר, היום יתכן שנשים מדוכאות אבל הן מודעות לדיכוי שלכן, לא כמו בעבר, הן כבר יותר משכילות, יותר פתוחות, יותר מבינות ואז אפילו אם הן נתונות במצב קשה, זה לא מצב קשה סטטי שהן משלימות אתו אלא מצב קשה דינמי שהן לא משלימות אתו, מתקוממות ועל זה צריך לבנות ואת זה צריך לעודד.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה ואני מעבירה את רשות הדיבור לחברת הכנסת נורית קורן, בבקשה.
נורית קורן: אני רוצה לברך כאן את כל הנוכחות, יום האישה יפה ויש לנו גם את דור העתיד פה שזה חשוב ביותר ואני רוצה להודות לך, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, את עושה עבודה נפלאה בוועדה ואני אומרת לכם, אני אמרתי לה שהיא יכולה להיות חברה בליכוד היא רק צריכה לשנות את הדעות הפוליטיות שלה, אבל היא עושה עבודה נפלאה למען הנשים, היא מקדמת ובמיוחד עבור המגזר הערבי.
נורית קורן: זה שיושבים פה היום יותר גברים, אני חושבת שבדרך כלל זה לא קורה, זה דבר מאד מבורך וזה חשוב ביותר ואני שמחה שחברי המפלגה שלך באים לתמוך בך, זה חשוב ביותר.
נורית קורן: גם את, הגב' מיסם ג'לג'ולי, אני מקווה שביטאתי נכון, נעמת או כל גוף שעושה למען נשים – הוא עושה עבודה נפלאה.
נורית קורן: דיברתם על המגזר הערבי, אני חברה בוועדת החינוך, אני ביקשתי באחד הכפרים בדרום וראיתי מה עושה משרד החינוך למען הבנות, כשהן עדיין בשבטים הבדווים נישאות בגיל צעיר יחסית ואחר כך הן לא יכולות להגיע לסיים את הלימודים.
נורית קורן: המפקחת אישרה לאחד ממנהלי בתי הספר ליצור כיתה שתהיה כיתת נשים בלבד, כדי שהן תוכלנה לבוא ולסיים את הלימודים ואת בחינות הבגרות ואני מצדיעה למשרד החינוך על זה, כי זה מאד חשוב, זה כדי לתת להן לסיים, כי השכלה היא מעל הכל.
נורית קורן: אני רוצה לומר לכם שאני כאישה, אני פילסתי את הדרך שלי ממש מלמטה והדבר החשוב ביותר זה לקחת את ההשכלה.
נורית קורן: אני רק בגיל 38 עם ארבעה ילדים התחלתי ללמוד ואני חושבת שאנחנו כנשים צריכות להעיז יותר ואני גם חברה בוועדה לבחירת שופטים והיום, במערכת בתי המשפט יש 60 אחוז שלנשים, אבל לא בבית המשפט העליון.
נורית קורן: לפני שבועיים בחרנו, אני מצרה רק שלא הצלחנו לשים שתי נשים ולא אחת וזה מה שצריך להגיד, בואו תעיזו, תפעלו יותר, כי אנחנו צריכות לפעול עבור עצמנו ועם יותר מרפקים נגיע ליותר הישגים.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה חברת הכנסת נורית קורן.
עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לספר משהו קצת משעשע?
<מיסם ג'לג'ולי: אני לא יכולה להגיד לך לא.
עאידה תומא סלימאן: סליחה חברת הכנסת, היה מישהו בבנין הזה ששייך לאחת המפלגות הדתיות, שאמר לי: את יכולה בקלות לעזוב את חדש ולהצטרף אלינו למפלגה שלנו.
עאידה תומא סלימאן: אמרתי לו: לצערי הרב, לא רק בגלל הדעות הפוליטיות, אבל גם אצלכם לא בוחרים נשים, אז אני לא אכנס למפלגה כזו.
<מיסם ג'לג'ולי: אני מעבירה את רשות הדיבור לחברת הכנסת טלי פלוסקוב, תודה.
טלי פלוסקוב: אני רוצה דווקא להתחיל מבאמת תודות לעאידה תומא סלימאן, על ארגון היום כי בעיני יום האישה הבינלאומי זה יום מיוחד, אני גדלתי בברית המועצות לשעבר ושם למדנו לחגוג את זה מגן הילדים.
טלי פלוסקוב: בגן הילדים, בנים ידעו ביום הזה להגיע לגן עם פרח ומתנה לילדה שיושבת לידם, כך זה היה.
טלי פלוסקוב: גם ילדים בבית ספר, אולי גם אנחנו נגיע פעם לתת כבוד לאישה.
טלי פלוסקוב: מצד אחד אני כמובן רציתי להגיד לכל הנשים – חג שמח ודבר שני, מה שרציתי לספר כאן
טלי פלוסקוב: שאני עומדת בראש שדולת נשים בעסקים וגם עאידה תומא סלימאן פעילה מאד בשדולה שלי.
טלי פלוסקוב: נשים יקרות, לפני שבועיים השקנו פה את השדולה, היו פה 180 איש, האולם היה מפוצץ, זה אומר שהנושא הזה הוא חשוב מאד, זה נושא שצריך להשקיע בו המון המון מאמצים, ניסיתי בזמן שאני אתכם שיחזירו לי את המצגת שהצגנו שמה כיד לתת לכם כמה נתונים, כי יש שם נתונים שאותי לא השאירו אדישה.
טלי פלוסקוב: אני לא מבינה איך רק 8 אחוז מההלוואות שהמדינה נותנת לעצמאים הולך לנשים, למה?
טלי פלוסקוב: מה קרה?
טלי פלוסקוב: יש שם עוד הרבה נתונים קשים ולכן החלטנו ביחד, כקבוצה, יחד עם השותפים הנפלאים שלי, גם חברות הכנסת, גם קואליציות שותפות, גם עמותת אחותי, התאחדנו כולנו ביחד כדי לתקן את הדברים שצריך לתקן בחקיקה למען הנשים.
טלי פלוסקוב: דבר אחרון לסיכום, אני עליתי ארצה ב-91 עם 10 דולר בכיס, אם אני יכולתי להגיע במצב כזה להיות חברת כנסת ולפני זה להיות ראש עיר – זה אומר שכל אחת יכולה.
טלי פלוסקוב: תאמינו בעצמכן, תלכו בדרך הזאת ואפשר להשיג, במדינה הנפלאה הזאת, המון דברים.
טלי פלוסקוב: תודה רבה וחג שמח לכל הנשים.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה וחג שמח לך, חברת הכנסת טלי פלוסקוב.
עאידה תומא סלימאן: אנא הרשו לי, אני רוצה לברך את הצעירות היפות הנחמדות שהצטרפו אלינו, יש צעירים?
עאידה תומא סלימאן: לא ראיתי, סליחה.
עאידה תומא סלימאן: גם הבנים נמצאים שם ואני רוצה להגיד לכם, המורות שלהם גם נמצאות אתנו והן ישתתפו בפנל אחר כך על נשים יוצרות והתערוכה שנמצאת בחוץ זה מעשה ידיהם של התלמידים והתלמידות.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה, אני גם שמחה לראות אתכן ואתכם פה, שוקרן.
<מיסם ג'לג'ולי: אני גם מברכת את חבר הכנסת אוסאמה סעדי, ברוך הבא ונותנת את זכות הדיבור לעבדאללה אבו מערוף.
עבדאללה אבו מערוף: תודה רבה, אני באמת מברך על היום הזה, על האירוע הזה.
עבדאללה אבו מערוף: לא ציפינו לראות בכנסת יום כזה עד שהגיעה החברה עאידה וטוב שיש יום כזה וטוב שיש ציון כזה.
עבדאללה אבו מערוף: בואו נדבר באופן היסטורי, אתם יודעים שה-8 למרץ הוא סמל של מאבק לזכויות נשים.
עבדאללה אבו מערוף: מבחינה היסטורית, מי שלא יודע אולי כולכם יודעים, אבל בכל זאת אני מנצל את ההזדמנות הזאת להגיד שצוין לראשונה ב-1909 באמריקה ב-1 לפברואר והיום הזה, יום ה-8 למרץ, יום האישה הבינלאומי צוין לראשונה כסמל למאבק לזכויות נשים, אישה בכל המשמעות של המילה, ב-8.3.1913 בסן פטרסבורג.
עבדאללה אבו מערוף: מאז הפך לסמל המאבק לזכויות האישה בכל תחומי החיים ואנחנו תמיד נאבקנו, כתנועה, כאידאולוגיה, כפוליטיקה, שהאישה היא אכן חלק בלתי נפרד מהחברה ולא צריך אפילו לדבר על זה מבחינת הזכויות שמה שצריך, זה דבר טבעי וזה ככה צריך להיות.
עבדאללה אבו מערוף: אז טוב שאנחנו חיכינו והגענו להיום הזה שיש חג, אני מברך את כל מי שהגיע לכאן, כל הנשים, כל הצעירים והצעירות שהגיעו ואני מקווה שהצעד הזה, היום הזה, אכן יהיה תפנית ליישום, לא רק את האמנה ואת היעד החמישי, אכן לכל תחומי החיים להתחיל והמאבק הזה שאז התחיל ב-1913 אכן יתחיל לשאת פירות והדרך שצריכה להמשיך, דרך של מאבק ושל יישום הזכויות בכל תחומי החיים של האישה, תודה.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה ד"ר עבדאללה אבו מערוף, אני נותנת את זכות הדיבור לחבר הכנסת אוסאמה סעדי, בבקשה.
אוסאמה סעדי: תודה גברתי יושבת הראש, באמת אני חושב שזה חג ואני מברך את כל הנשים שכאן, חברותי, חברות כנסת, את הנשים ומר - - -.
אוסאמה סעדי: אני חושב שבאמת זה חג, אבל זה צריך להיות חג שמלווה גם בעשיה למען זכויות נשים ויש הרבה חקיקה שהיא בעד זכויות נשים שאנחנו מקדמים, תומכים ומצביעים בעד, בלי קשר מי מציע את זה.
אוסאמה סעדי: יש הרבה מה לתרום, אנחנו מקיימים הרבה דיונים על אפליה נגד נשים בתחומי העבודה השונים, בזכויות עבודה, בכל תחומי החיים יש אפליה.
אוסאמה סעדי: אנחנו גם דואגים ופועלים למען ייצוג הולם, גם של האוכלוסייה הערבית בכלל, אבל גם של ייצוג נשים, אתמול היה דיון כזה במועצת מקרקעי ישראל שהכניסו ותבענו שיהיה גם ייצוג לערבים, אבל גם ייצוג לנשים ולכן אנחנו בהחלט מברכים אתכם ביום האישה הבינלאומי ואנחנו נמשיך לעמוד ולהאבק ביחד, למען השגת זכויות הנשים ושלום וצדק חברתי לכולם, תודה לכם.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה, תודה לך עו"ד אוסאמה סעדי.
<מיסם ג'לג'ולי: אני מזמינה את ד"ר אורנה מגר, יועצת ראש העיר מודיעין-מכבים-רעות לשוויון מגדרי, לשאת את דבריה בנושא הפיתוח בר קיימא.
<אורנה מגר: קודם כל אני מודה ליושבת ראש הוועדה על הדיון החשוב הזה, אנחנו בהחלט מברכות כאן את הדיון ואת העלאת הנושא הזה על סדר היום ותודה לגב' מיסם על ההנחיה ועל ניהול הוועדה.
<אורנה מגר: אני רוצה להיות פרקטית ולומר מה עשינו עם יעדי ה-SDG כי אנחנו פועלות בשטח כיועצות למעמד האישה הרבה מאד שנים, מתוקף החוק, משנת 2000 ונמצאות איתי כאן חברותי היועצות ויושבת ראש האיגוד.
<אורנה מגר: למדנו במשך השנים שצריך לעשות מעשה הרבה יותר מערכתי, משותף, מתכלל וכמו שאמרו כאן קודם חברי הכנסת, ה-SDG הוא בהחלט פלטפורמה מתאימה להתחבר למה שקורה בעולם.
<אורנה מגר: במקרה הזה הייתי שותפה לשני הדיונים של האו"ם גם במקסיקו ובחודש שעבר בסין, שם החלטנו לקדם בשיתופי הפעולה את הנושא של SDG 4, 5, ובמקרה הזה גם 11, מתוך 17 היעדים.
<אורנה מגר: אנחנו רואים את כולם, אבל אנחנו בוחרים להתמקד ב-2017 בשלושת היעדים האלו, באמצעות המכון הישראלי לערים לומדות שהקמנו ואנחנו מובילים אותו בשיתוף פעולה עם האו"ם, משרד החוץ וממשלת ישראל.
<אורנה מגר: הנושא של ה-SDG לקידום שוויון מגדרי הוא אחד מהנושאים המרכזיים שהחלטנו לפתוח בהם ויושבת ראש הוועדה, שלחתי לכם וגם הצגתי בדיוק לפני שנה ב-8 במרץ, הקמנו כאן את הפורום הלאומי הראשון לקידום ה-SDG לשוויון מגדרי.
<אורנה מגר: בפורום הלאומי חתמנו על הצהרה משותפת, כינסנו את כל החברה האזרחית, את אנשי האקדמיה הרלוונטיים, את המובילים בנושא מעמד האישה במדינת ישראל, בכל הסקטורים ובכל המגזרים ובכל המקומות האפשריים לרבות התקשורת הארצית, האקדמיה והארגונים האזרחיים.
<אורנה מגר: יחד עם כל השותפים בשולחן עגול, גם יושבת הראש הוזמנה, אבל לא צלח בידך להגיע, אבל בהחלט הייתם שותפים למהלך יחד- - -
עאידה תומא סלימאן: ב-8 במרץ אני חייבת להיות פה.
<אורנה מגר: מן הסתם, נכון.
<אורנה מגר: השרה גילה גמליאל היתה שותפה וחתמנו על הצהרה משותפת שבה אנחנו מבקשים לקדם ביחד ובהחלט לחזק את המהלך שהעלית כאן, את התמיכה בהחלטה ממשלתית באופן אקטיבי שהתקבלה ב-14 להטמיע את הנושא המגדרי בכל החלטות הממשלה ולעקוב ולבדוק את הביצוע שלהם עד 2030.
<אורנה מגר: אורלי לוטן, דיברת פה על המחסור עדיין במדדים מותאמים, אנחנו ביחד עם אונסקו אימצנו את הקריטריונים של בייג'ין שהתקבלו בשנה שעברה כדי שהם יהיו קריטריונים מותאמים לכל מדינות העולם שתומכות ב-SDG ואנחנו נכנסו אליהם כפיילוט.
<אורנה מגר: הקריטריונים האלה כבר קיימים, הם בודקים את המצב החברתי בכל הרשויות המקומיות בישראל וכבר התחלנו בפיילוט, לקחנו כמה רשויות במגזר הערבי ובמגזר היהודי כדי לראות איך אנחנו בודקים את הקריטריונים האלו ומיישמים תכניות עבודה ומודלים שאנחנו מפתחים, יחד עם הרשויות המקומיות, לקידום ה-SDG.
<אורנה מגר: אנחנו עובדים כיום בפיילוט של רשת ערים לומדות שהקמנו, שהיא מתבססת על יעדי ה-SDG, כל ה-17 יעדים כי המטרה שלנו היא להוביל את שוויון ההזדמנויות באמצעות קידום ה-Learning Cities (ערים לומדות), באמצעות האג'נדה הבינלאומית, יחד עם הארגונים העולמיים.
<אורנה מגר: אז נכון שלא תמיד ההחלטות שלהם מקובלות עלינו, אבל אין ספק שהפלטפורמה העולמית הזאת נותנת לנו את האפשרות לקדם יחד עם החלטת ממשלה מוצקה, שאני מאד מקווה שנוביל אותה ביחד עם הוועדה הזאת ולממש את היעדים ששמנו לנו על הדרך.
<אורנה מגר: אז אני מברכת ואני מקווה שהועדה תרים את הכפפה ותהיה שותפה לנו בקידום הנושא הזה ביחד, תודה רבה.
<אורנה מגר: תודה רבה ד"ר אורנה מגר על הדברים החשובים ועל העשייה היותר חשובה, תודה.
<אורנה מגר: אני מזמינה ונותנת את רשות השיבור לליביה לינק, האגף לארגונים בינלאומיים במשרד החוץ, בבקשה.
<אורנה מגר: יש לך 3 דקות לספר על העשייה של משרד החוץ בנושא ה-SDG.
<ליביה לינק רביב: תודה רבה, אני ראשית באמת רוצה לברך את הוועדה על האירוע החשוב הזה ואני מברכת את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, יושבת הראש של הוועדה, על זה שמכל הנושאים האפשריים היא השכילה לבחור את הנושא של יישום ה-SDG, יישום יעדי הפיתוח של האו"ם כפריזמה לדון בנושא הזה ואני חושבת שהבחירה הזאת היא מאד משמעותית ומאד חשובה.
<ליביה לינק רביב: פיתוח בר קיימא באופן כללי וכחלק ממנו גם שוויון מגדרי מעסיק אותנו שנים רבות, ה-SDG מהבחינה הזאת, לא המציא שום דבר חדש, אבל מה שהוא כן נותן לנו, הוא מציע לנו – כפי שנאמר קודם – פלטפורמה בינלאומית, להתחבר לאג'נדה הבינלאומית שכל כך חשובה למדינת ישראל ומצפן חדש, כשאנחנו רוצים להסתכל קדימה ולכלכל את הכיוון שלנו – זה בהחלט מצפן שאנחנו מחויבים להתחבר אליו והוא מאד חשוב.
<ליביה לינק רביב: היום ה-SDG הם חלק בלתי נפרד מהשיחה הבינלאומי, הוא אמנם 'יצור או"מי' – הוא נולד מהאו"ם – אבל הוא כבר מזמן פרץ את גבולות מוסדות האו"ם.
<ליביה לינק רביב: אנחנו מדברים על ה-OECD, אנחנו מדברים על הבנק העולמי, כל מי שעוסק היום בפיתוח בר קיימא ובכלל מדבר את שפת ה-SDG ואנחנו מחויבים לשלוט בה, לדבר אותה גם ולהתחבר דרכה לעולם.
<ליביה לינק רביב: משרד החוץ התחיל בקידום יישום היעדים האלה, המודל האידאלי שעליו אנחנו חושבים נקרא 'הובלה דו ראשית', משרד החוץ עם הפנים החוצה כי זה המנדט שלנו, אנחנו לא יכולים ולא צריכים לעסוק ביישום פנימה וגוף מתכלל נוסף, בעינינו כרגע האידאלי הוא באמת משרד ראש הממשלה, לתכלול יישום היעדים פנימה, כשהלמ"ס בוודאי חייב לתמוך מבחינת כימות ומדידה, זה אחד הדברים החשובים שה-SDG מציעים לנו.
<ליביה לינק רביב: מצד אחד סט של יעדים ומטרות מאד כלליות, שחובקות את כל תחומי החיים כפי שהוסבר פה מאד יפה, ואני מברכת את המרכז למחקר של הכנסת שעשה עבודה באמת מעוררת הערכה והציג את הנושא הזה בצורה מאד טובה.
<ליביה לינק רביב: סט של יעדים מאד כלליים מצד אחד, שנוגעים בכל תחומי החיים, החל מהעוני ועד ל-Peaceful Society (חברה שוחרת שלום), באמת הכל מכל: חינוך, בריאות, פיתוח עירוני וכו', אבל מצד שני גם מאד קונקרטיים עם יעדים שניתנים לכימות ומדידה וזה משהו מאד חשוב שאנחנו צריכים ללמוד וליישם.
עאידה תומא סלימאן: סליחה שאני קוטעת אותך, אבל הייתי רוצה לדעת מה הסטטוס של ה-SDG מבחינה הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, את אומרת שאתם עם הפנים החוצה, עד כמה שידוע לי לא היתה שום החלטה ממשלתית בעניין הזה.
<ליביה לינק רביב: צודקת.
עאידה תומא סלימאן: אני צודקת.
<ליביה לינק רביב: לשם אנחנו- - -
עאידה תומא סלימאן: יש לנו על מה לעבוד.
<ליביה לינק רביב: בהחלט שיש לנו על מה לעבוד, אבל אני באמת מסתכלת את זה ואנחנו תמיד אומרים את זה כשאנחנו מדברים על SDG, מדובר פה על מרתון, אין פה ספרינטים בנושא הזה, אנחנו מסתכלים וזה לא לחינם נקרא אג'נדה 2030, זה המצפן שלנו ל-15 השנים הבאות, אנחנו מחוברים אליו, מדינת ישראל מחוייבת אליו מהסיבה הפשוטה שאנחנו חלק מחברות האו"ם והסכמנו פה אחד בקונצנזוס לקבל את ההחלטה הזאת, אנחנו מיישמים עכשיו את ההחלטה פנימה, הרבה דרך Reach Out (הושטת יד החוצה), ממש לשבת עם משרדים ברמה הראשונית, ממשלתיים, לשתף אותם בהחלטה הזאת ולא פחות מזה עם הסקטורים האחרים.
<ליביה לינק רביב: חברים, הממשלה לא תוכל לעשות את זה לבד, כמובן שהממשלה פה היא שחקן מרכזי וחשוב, אבל אי אפשר יהיה לעשות כלום בלי החברה האזרחית, בלי הסקטור הפרטי, בלי השלטון המקומי – שחקן סופר חשוב וכמובן בלי הכנסת.
<ליביה לינק רביב: הכנסת היא אחד הצ'מפיונס בתחום הזה ואנחנו מאד מברכים על ההתגייסות המלאה של יושב ראש הכנסת, יולי אדלשטיין, שפשוט לקח את זה בשתי ידיים ולקח על עצמו לקדם את זה.
<ליביה לינק רביב: זה השלב שבו אנחנו נמצאים ואנחנו זקוקים לתמיכה ולסולידריות של כל הסקטורים שציינתי, תודה.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה ליביה, אני עוברת לענת לבנת, יושבת ראש איגוד היועצות למעמד האישה, בבקשה.
<ענת לבנת: שלום לכולם, תודה לך עאידה תומא על הכינוס החשוב הזה, ככה זה מרגיש לי בכל שנה ולך, גב' מיסם, זה מרגיש בכל שנה כאילו אנחנו נזכרות פתאום ביום אחד וחוגגות, אבל אני יודעת שנעשית פה עבודה סיזיפית כל הזמן.
<ענת לבנת: אני רוצה להתייחס לחתירה לשוויון מגדרי והעצמת נשים וילדות, בעיקר בילדות אני רוצה להתמקד ואני לא אחזור על דברים שאמרו, חברתי ד"ר אורנה מגר וכולן, הנושא של החינוך.
<ענת לבנת: אני חושבת שעד שאנחנו לא נכניס את הנושא המגדרי לתוך מערכת החינוך כמקצוע נלמד ונחנך את הדור הבא שלנו, יהיה לנו וקשה ואנחנו נגיע לגילאי 30, 40 ונתאמץ הרבה יותר ממה שאפשר.
<ענת לבנת: אני חושבת שזאת – אני לא אגיד 'מלחמה' כי זו קונוטציה לא טובה ביום הזה, אבל זה המאבק כרגע, אני חושבת, החשוב, להתחיל לחלחל את הנושאים האלה לחינוך מגיל – לא רוצה להגיד מגיל הגן, אבל כן מגיל הגן.
<ענת לבנת: אני אגע גם בנושא היועצות שזה חוזר על עצמו כבר הרבה שנים, אנחנו בתפקיד הזה כבר – אני לא רוצה להגיד כי זה מבייש, אבל אנחנו צריכות לשפר את סוכנות השינוי ברשויות, במועצות, הסוכנות הן היועצות למעמד האישה ואנחנו צריכים לשפר את המאמץ שלהן, את הסטטוס שלהן, את השכר שלהן, להעמיד אותן בכבוד ברשות ולתת להן לעשות את התפקיד כמו שצריך ותודה לכולן, על היום החשוב הזה, אני מקווה שאנחנו נמשיך לפעול ובעיקר ביחד כי יחד זה כח משמעותי.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה ענת לבנת ואני מעבירה את רשות הדיבור לגב' איבתהאג' מג'לי, יועצת לקידום מעמד האישה בעיריית נצרת.
<איבתהאג' מג'לי זובידאת: תודה רבה, קודם כל אני רוצה גם להצטרף לברכות ובאמת מאחלת שבשנה הבאה אולי יבנו עוד הישגים שנוכל לשנות את שיטת בקשות ודיבור שלנו, עדיין אנחנו מדברות על זכויות ואיך מיישמים אותם ועד הזדמנויות לנשים.
<איבתהאג' מג'לי זובידאת: אני רוצה לברך אתכם ואני רוצה באמת שיום האישה הבינלאומי יהפוך לחג ביום מן הימים.
<איבתהאג' מג'לי זובידאת: כל זמן שאנשים לא משיגים את הזכויות שלהם עדיין אנחנו נלחמות על זה, אבל חשוב להזכיר כל פעם שיש יום כזה.
<איבתהאג' מג'לי זובידאת: אני באתי מנצרת עם קבוצת נשים פורצות דרך, 15 נשים, שאנחנו רק סיימנו לפני חודש את הקורס שנמשך 7 חודשים.
<איבתהאג' מג'לי זובידאת: המטרה שלנו היא לפעול למען העלאת אחוז הנשים במרחב הציבורי ומרכז קבלות ההחלטות.
<איבתהאג' מג'לי זובידאת: אני מקווה ובטוחה שלהם גם יהיה חלק בשינוי, שוב תודה רבה לכם ושיהיה רק טוב.
<מיסם ג'לג'ולי: תודה רבה.
עאידה תומא סלימאן: תודה, אני חייבת להגיד כמי שנולדה בנצרת, גדלה בנצרת, שנצרת יעדה עד היום לגדל ולהצמיח הרבה נשים מובילות, מנהיגות, שהצליחו באמת לסלול את הדרך להרבה צעירות.
עאידה תומא סלימאן: אם זה בתחום החינוך, ההשכלה, העבודה הסוציאלית, גם בתחומי הפוליטיקה והמנהיגות החברתית ואני בטוחה שתמיד אפשר לקבל עוד קבוצות וקבוצות שרוצות להצטרף לעשייה.
עאידה תומא סלימאן: תודה שהגעתן.
<מיסם ג'לג'ולי: אני מעבירה את רשות הדיבור לגב' עידית דיאמנט באיגוד נבחרות הציבור, בבקשה.
<עידית דיאמנט: קודם כל אין לי אלא להצטרף לברכות, עאידה, על הפעילות שלך.
<עידית דיאמנט: את יודעת שאנחנו גם מגיעות כנציגות, הארגון שלנו וכל הפעילות למען התקצוב המגדרי ואני חושבת ששם עשינו מהלך מאד משמעותי בעניין הזה והשלב הבא, אנחנו מדברים על קידום אותו נושאים והנושאים הללו ברשויות המקומיות.
<עידית דיאמנט: ענת הזכירה את זה, אבל ישנה חשיבות רבה לעבודה בשטח והשטח הוא הרשויות המקומיות.
<עידית דיאמנט: גם את הזכרת את הנושא של קידום נשים לעמדות קבלת החלטות במועצות מקומיות וברשויות מקומיות, זה חלק מהמטרות של ארגון נבחרות הציבור.
<עידית דיאמנט: בנוסף לזה, במהלך השנה האחרונה, אנחנו מקדמים את האמנה לשוויון מגדרי ברשויות המקומיות שמבחינתנו, אני רואה מזה חיבור, לכל הנושא של ה-SDG כי האמנה היא התחייבות של הרשות המקומית לטיפול בנושא המגדרי והיישום של כל העקרונות, כולל המטרות וכולל היעדים ובמיוחד המדדים המדידים, זה אמצעי מאד חשוב ומאד נשמח לשיתוף פעולה, גם עם הארגון של אורנה ועם כל ארגון אחר שמקדם את הנושא של שוויון מגדרי ברשויות המקומיות.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להתייחס בשני משפטים – בעניין התקצוב המגדרי, אחד הדברים שעמדו בפנינו כבעיה אמתית זה היה שמשרד הפנים לא עשה את הניתוח שהיה צריך לעשות, מבחינת התקציב שלו, בגלל הקושי שהיה קיים שרוב התקציב שלו עבר לרשויות המקומיות, ואז הטענה היתה שאי אפשר לעשות את הניתוח הזה.
עאידה תומא סלימאן: אז יזמתי ישיבה עם עדי בס, יושב ראש השלטון המקומי ועוד ישיבה עם מנכ"ל משרד הפנים והסיכום היה ששניהם נרתמים לעניין של התקצוב המגדרי, אנחנו מקימים צוות עבודה שיתחיל לפתח את הדרך שבה אפשר לעשות את הניתוח של התקציבים של הרשויות המקומיות באופן כללי, בתקצוב המגדרי וזה יתחיל לעבוד בקרוב.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שנשמח לכל עזרה שתבוא מצדכן.
<עידית דיאמנט: הארגון שלנו באמת מייצג את חברות המועצה בכל הארץ ויש לנו באמת נגישות למועצות מקומיות, נשמח מאד לשיתוף פעולה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו גם נקיים דיון בקרוב מאד, על הנושא של נשים בשלטון המקומי, שבו גם נשמע המלצות של הוועדה שהקים משרד הפנים בנושא קידום נשים ברשויות המקומיות וגם אנחנו נגיד את מה שאנחנו חושבות שצריך להעשות בנושא הזה ונדון גם במעמד היועצות.
עאידה תומא סלימאן: אבל, לקשור את זה לנושא ה-SDG, את האמת הכוונה שלנו בסיום הזה זה גם לפתח איזה שהוא צוות עבודה שיפעל לצד הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי, שידון באיך לקשור את כל החוטים האלה שפועלים בכיוון.
עאידה תומא סלימאן: כפי שאמרנו – אנחנו לא ממציאות את הגלגל עכשיו, אלה נושאים שפעלנו ופועלות בהם, אנחנו רק צריכות להכניס לזה קצת סדר בהשוואה למה שקיים במדדים הבינלאומיים.