GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<פנחס קליין: בחטיבת ביניים 2.2 לטובת הנשים.
עאידה תומא סלימאן: אבל אתם יודעים, אפילו בשוויון הזה טמון פער, כי נשים בעצם הן באחוז הרבה יותר גבוה במערכת.
<משה שגיא: השכר כאן הוא ממוצע.
עאידה תומא סלימאן: שנייה, אני אסביר למה.
עאידה תומא סלימאן: אם נכללים בתוך זה כל העניינים של רכזי נושאים וכו', שנותנים תוספת, אפשר להניח, במערכת שיש בה רוב של נשים, אמור להיות שהרכזים וכל התוספות האחרות יהיו יותר לנשים, אז הפער היה צריך להיות יותר גבוה.
עאידה תומא סלימאן: אם הפער לא כל כך גבוה זה סימן שגברים נכנסים לתפקידים האלה שמעלים את השכר ומאזנים קצת את הפער.
עאידה תומא סלימאן: האם הסברתי את עצמי נכון?
<משה שגיא: כן, אבל זו השערה, זה לא ודאות.
<זהבה שפר: השאלה היא אם אתם יכולים - - -
<משה שגיא: אין בעיה לבדוק את זה.
עאידה תומא סלימאן: זה ניסיון להבין למה זה ככה.
<משה שגיא: אפשר לבדוק את זה.
<משה שגיא: זו השערה שלא בדקנו אותה ואפשר לבדוק את זה.
<משה שגיא: יש רכיבי שכר שונים בין גברים לנשים, שכל אחד משפיע בסך הכול על הממוצע.
<משה שגיא: זה שהתוצאה היא אותו דבר זה מראה שההתפלגות הכללית של התפקידים היא זהה לפי ההתפלגות של המורים, גברים ונשים במערכת.
<משה שגיא: ברגע שהשכר הוא שווה, פחות או יותר בממוצע, אז זה מראה שההתפלגות של כל הרכיבים בממוצע הם שווים בין המגדרים השונים.
<משה שגיא: אם הייתְ רואה שהגברים מקבלים יותר אז היית אומרת שיש להם יותר גמולי תפקידים, בהנחה שהוותק והדרגה הם די זהים ולא רחוקים אחד מהשני.
<משה שגיא: זו יכולה להיות אחת מהסיבות.
<משה שגיא: דווקא זה שזה דומה זה מראה שההתפלגות היא די זהה.
<משה שגיא: אבל אפשר לבדוק את זה, זה לא בעיה.
<פנחס קליין: גם כנגד גמול מקצוע של מורה גבר יש גמול אם.
<פנחס קליין: שמורה מלמדת 90% משרה אם היא אימא לילדים אז היקף המשרה שלה הוא 90%.
<פנחס קליין: היא מקבלת שכר מלא, אבל מלמדת בפועל 90%.
<פנחס קליין: זאת אומרת, יש פה - - -
<זהבה שפר: אנחנו מדברים על תפקידים.
<משה שגיא: זה לא משנה.
<פנחס קליין: אני יודע, אבל אנחנו מדברים - - -
עאידה תומא סלימאן: תגידו, עשיתם פילוח של התפקידים?
<משה שגיא: אם אני מחשב לשעה, לצורך העניין - - -
עאידה תומא סלימאן: עשיתם פילוח של התפקידים?
<פנחס קליין: במסגרת הקונספט הנוכחי אפשר לעשות הרבה דברים.
<פנחס קליין: תגדירו את המבנה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת לבדוק את הנושא שבדיוק עכשיו דיברתי עליו ולראות מה הפילוח או לשלוח לנו, אם אתה אומר שזה קיים במשרד, את הנתונים על חלוקת התפקידים שהם נכנסים כמרכיב נוסף.
<פנחס קליין: תפקידים לפי מגדר?
<זהבה שפר: גם הייתי מבקשת אולי מנהלים ומנהלות.
עאידה תומא סלימאן: חשבתי שנגיע לזה, לא?
<זהבה שפר: הוא אומר שהם לא עשו.
עאידה תומא סלימאן: מנהלים, מנהלות, לא עשיתם?
עאידה תומא סלימאן: לא הכנסתם בכלל?
<פנחס קליין: אני מדווח את הדיווח שדיווחתי ל-OECD, בדוח EAG 2016, לפי קריטריונים של OECD.
<פנחס קליין: אם תבוא כבוד היושבת ראש ותגדיר קריטריונים אחרים לדיווח אז נגדיר.
<אושרה לרר: זו אחת הבעיות של ההטמעה, שלא לגמרי ברור מה הדרישות מאתנו, מה אנחנו נדרשים לעשות.
<אושרה לרר: את פתחת בזה בהתחלה.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל הדיווח הזה הוא לכנסת ישראל, לוועדה לקידום מעמד האישה, במטרה ללמוד איך אפשר לשפר את מצב חלוקת התקציבים במשרדי הממשלה לטובת הנשים והנערות.
עאידה תומא סלימאן: כבודו במקומו מונח, ה-OECD, אני חושבת שהקריטריונים של ה-OECD מושפעים גם מהמצב הקיים בתוך מדינות ה- OECD באופן כללי.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שבכללי זה מאוד טוב ואפשר לבדוק את זה, אבל בסופו של דבר יש דברים שאי אפשר להתעלם מהם.
עאידה תומא סלימאן: במערכת החינוך במדינת ישראל הרוב המוחץ של עובדי ההוראה הוא נשים, כאשר מתחילים לטפס בסולם של המנהלים והמנהלות ומיסודי עד על-יסודי, אנחנו רואים שהנוכחות של הנשים הולכת ונעשית לא פרופורציונלית לאחוז שלהן במערכת ההוראה, כך שאי אפשר להתעלם מהנתון הזה כאשר רוצים לעשות ניתוח תקציבי.
עאידה תומא סלימאן: צריך לבדוק את העניין, אפילו אם ה-OECD לא ביקש את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני אמרתי בהתחלה, אני יודעת שאנחנו מתחילים תהליך שלא כולו מובן לנו ונצטרך לחדד בו דברים תוך כדי ולבנות את המתודולוגיה.
עאידה תומא סלימאן: אז אחד מהדברים הוא שאי אפשר להתעלם מחלוקת התפקידים בתוך המשרד, כדי להבין גם את חלוקת העוגה.
<משה שגיא: בסדר גמור.
<פנחס קליין: במקביל לעובדי המדינה אנחנו משלמים תקציב עבור הרשתות ומוסדות הפטור.
<פנחס קליין: מסך התקציב מיפינו, כ-67% הן מורות ברשתות לעומת 33% שהם מורים ברשתות ובמוסדות הפטור.
עאידה תומא סלימאן: שוב, אני חושבת שפה חשוב לי גם לראות את החלוקה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה ש-67%, תסלחו לי על הבורות, בדרך כלל יש מורות רק בבתי ספר של הבנות ואז יש גם מנהלת, אבל אין את ה - - -
<משה שגיא: לא בהכרח שיש מנהלת.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שיש מנהל?
<פנחס קליין: ב"בית יעקב" יש רב והבנות הן תלמידות.
<פנחס קליין: אני גם פחות נמצא שם, אנחנו משלמים שם את השעות.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת לדעת את החלוקה גם של התפקידים פה.
<פנחס קליין: חלוקה של התפקידים?
עאידה תומא סלימאן: מבחינת הניהול.
<משה שגיא: לא בטוח שהוא נמצא בידינו מאחר והרשתות משלמות את שכרם באופן עצמאי.
<משה שגיא: ההצגה שהצגנו קודם היא של עובדי המדינה, אני יכול להציג את ההתפלגות של עובדי המדינה מפני שאני המעסיק.
<משה שגיא: לגבי בעלויות אחרות, צריך לראות אם הנתון הזה נמצא בידינו.
<קריאה: אתם לא מקבלים פרופילים?
<פנחס קליין: גם בחטיבה העליונה - - -
<משה שגיא: פרופילים כן, אבל לא ברזולוציות האלו של בעלי תפקידים.
<משה שגיא: אני יודע כמה הממוצע המשולם.
<משה שגיא: אני אבדוק את זה.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שמשרד החינוך מעביר תקציבים לגורמים אחרים במערכת בלי לדעת איך הכסף הזה משומש - - -
<משה שגיא: זה לא יכול להיות מאחר ובשתי הרשתות, "החינוך העצמאי" ו"המעין", יש חשב של משרד האוצר שנמצא שם, שהוא משלם את השכר, אנחנו נצטרך לפעול באמצעות החשבים שם, לקבל את המידע הנדרש.
עאידה תומא סלימאן: נכון, חלק מתהליך הלמידה זה איזה נתונים אנחנו אוספים, כלומר זה חלק מתהליך הסקירה שאנחנו תוך כדי מגלים שיש נתונים שאנחנו צריכים להתחיל לאסוף בעתיד, כדי שנדע לעשות את ההבחנה.
עאידה תומא סלימאן: אולי כחלק מהנתונים האלה, להוסיף נתונים על התפלגות השכר וקבלתו בבתי ספר כאלה.
<פנחס קליין: לגבי כוח אדם בהוראה, אנחנו מדברים על אחוז אקדמאים בקרב גברים לעומת נשים, לפי שלב חינוך.
<פנחס קליין: סקרתי את השינוי משנת תשס"ח ל-תשע"ו.
<פנחס קליין: למעשה, בכל שלבי החינוך שיעור המורות המשכילות גבוה יותר משיעור המורים המשכילים על פי ההמגדר, ויש לציין שבשנים הללו חלה עלייה ברמה האקדמיזציה בקרב כלל המורים, בעקבות ההטמעה של הרפורמות שדורשות גם השכלה מינימלית של תואר ראשון.
עאידה תומא סלימאן: זה של עובדי המדינה.
<פנחס קליין: כן.
עאידה תומא סלימאן: לא של החינוך העצמאי.
<פנחס קליין: אנחנו מדברים על מוסדות חינוך רשמיים, חינוך רגיל, ובחטיבה העליונה זה מוסדות חינוך גם רגילים.
עאידה תומא סלימאן: מהו אחוז בתי הספר שמוגדרים רגילים מהמערכת החינוך לעומת הלא רגילים?
<משה שגיא: הרשמי?
עאידה תומא סלימאן: הרשמי לעומת לא רשמי.
<פנחס קליין: רשמי לעומת מוכר?
<פנחס קליין: אני יכול לבדוק את זה.
<משה שגיא: צריך לבדוק את זה, אבל בוא נאמר בערך 85%-90% זה הרשמי.
<משה שגיא: נבדוק את הנתון הזה.
עאידה תומא סלימאן: כדי לדעת, אם אני מסתכלת על השקף הזה שמדבר על השכלת כוח אדם בהוראה, שאני מתייחסת ל-80%, ל-90% של עובדי מערכת ההוראה באופן כללי או פחות מזה.
<זהבה שפר: איך נוצר פער של רק 2%, 2.2% , כשאחוז הנשים יותר גבוה, ההשכלה שלהן יותר גבוהה, עדיין פער רק של 2.2%?
<משה שגיא: אבל הוותק של הגברים יותר גבוה.
עאידה תומא סלימאן: אני ניסיתי להסביר את זה.
<משה שגיא: אבל הוותק, הם יותר מבוגרים.
<זהבה שפר: האחוז של הגברים הוא נמוך אז - - -
<משה שגיא: זה לא משנה, זה כל אחד בפני עצמו.
<אושרה לרר: הוותק של הגברים הוא גבוה יותר.
<זהבה שפר: אבל זה לא מהותי כל כך - - -
<משה שגיא: גם הפער בהשכלה הוא לא כל כך מהותי בפערים.
<משה שגיא: אלה הנתונים.
עאידה תומא סלימאן: בלי לעשות את הניתוח שאני דיברתי עליו, של דרגות ושל תפקידים נוספים של רכזים ושל זה ושל זה, אי אפשר להבין את האחוז הקטן הזה לעומת האחוז של הנשים והאקדמיזציה שלהן.
עאידה תומא סלימאן: כך אני חושבת וכדאי מאוד שנקבל את הנתון הזה כדי להבין.
<משה שגיא: טוב.
<פנחס קליין: גם מבחינת מחזיקי תואר שני ומעלה, אנחנו רואים שאחוז המורים בעלי תואר שני ומעלה הוא גבוה מאחוז המורות, למעט הקדם יסודי.
<פנחס קליין: מבחינת הגיל הממוצע, גיל המורים הוא גבוה קצת מהמורות, וותק ההוראה הוא גם גבוה, למעט בחינוך הקדם יסודי.
<פנחס קליין: הוותק והגיל וגם הפרמטר של הפרישה משפיע.
<פנחס קליין: זאת אומרת גברים נשארים יותר במערכת לעומת נשים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזו אמירה מאוד כללית, כי היו גם סטטיסטיקות בתקופה האחרונה שמורים גברים שהצטרפו למערכת ההוראה בשנים האחרונות לא החזיקו מעמד שנים רבות.
עאידה תומא סלימאן: גברים שהצטרפו למערכת ההוראה בשנים עברו החזיקו מעמד עד היום, לכן הוותק שלהם גבוה.
עאידה תומא סלימאן: המצטרפים בשנים האחרונות דווקא לא צוברים ותק גדול.
עאידה תומא סלימאן: כך לפחות הסטטיסטיקה מראה.
<פנחס קליין: אלו השערות.
<פנחס קליין: יש את הנתון שאנחנו מציגים - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, כן, אני מבינה, אבל זה אומר שהמערכת מכילה בתוכה גברים עם ותק מאוד גבוה.
עאידה תומא סלימאן: זה מעיד על זה שהם התחילו במערכת החינוך מזמן ועכשיו בשנים האחרונות דווקא הנטייה אצל גברים היא להיפלט מהמערכת הרבה י ותר - - -
<אושרה לרר: השאלה אם זה נתון או איזשהו רושם כתוצאה מכל מיני דברים שיצאו לתקשורת.
<אושרה לרר: צריך לבדוק.
<אושרה לרר: באמת בתקשורת דיברו על זה.
<אושרה לרר: צריך להבין שמרכיב הוותק הוא מרכיב מאוד מאוד מאוד משמעותי במשכורת של עובדי הוראה, הרבה יותר משמעותי מאשר אצל יתר עובדי המדינה.
<זהבה שפר: תלוי איזה ותק.
<זהבה שפר: עוד פעם, בוותק הגבוה זה 1% לשנה, זה לא כזה פער גדול.
<אושרה לרר: קודם כל 1% שלא מקבלים אחרים במשק ויש עוד את הביטוח הרפואי שזה עוד 7.5% לשלוש שנים.
<זהבה שפר: על מה את מדברת?
<משה שגיא: קידום בדרגות.
<אושרה לרר: על אופק, ועוז עכשיו גם.
<זהבה שפר: אגב, אני רוצה להתייחס למה שאמרת - - -
עאידה תומא סלימאן: גברתי, למען הפרוטוקול להגיד את השם, כי אני בטוחה שכבר רוצים לרשום אותו.
<זהבה שפר: זהבה שפר, ארגון המורים.
<זהבה שפר: אני רוצה להתייחס למה שאמרת, שפחות גברים נשארים במערכת, אני לא יודעת סטטיסטית אם זה נבדק, אבל לפחות בתחושה, כי דיברנו קודם על תחושות, שהיום נכנסים יותר גברים, לפחות אני יודעת בחינוך העל יסודי, בגלל העוז לתמורה, כי השכר עלה ב-42% אז יש דווקא תחושה במערכת שיש יותר גברים שנכנסים לתוך המערכת.
<זהבה שפר: לכם יש את הנתונים, זה שווה בדיקה בהקשר של עוזבים או מצטרפים.
<פנחס קליין: אחרי שהתייחסנו לכוח אדם בהוראה ולהכשרה שלו אנחנו מגיעים להישגים של התלמידים.
<פנחס קליין: מבחינת מבחני המיצ"ב, הבחינות האחרונות שפורסמו, אנחנו מדברים על מיצ"ב תשע"ה, בקרב כלל הנבחנים הפערים בין הישגי בנות לבנים הם קטנים יחסית ודומים לפערים שנים קודמות.
<פנחס קליין: במבחנים במתימטיקה נמצא שבכיתות ה' הישגי הבנים גבוהים מהישגי הבנות, אבל בכיתה ח' הישגי הבנות והבנים דומים.
<פנחס קליין: במבחנים באנגלית בכיתות ה' הישגי הבנים והבנות הם דומים, אבל בכיתה ח' הישגי הבנות גבוהים מהישגי הבנים.
<פנחס קליין: במבחן במדע וטכנולוגיה לכיתות ח' נמצא שהישגי הבנות גבוהים מהישגי הבנים.
<פנחס קליין: אלו דוגמאות לפערים שנמצאים במערכת.
<פנחס קליין: בחלוקה לפי תלמידים בחטיבה עליונה, יש סוגים של כיתות.
<פנחס קליין: יש כיתות שמלמדות לקראת בגרות עיונית ויש כיתות שמלמדות לקראת בגרות טכנולוגית, יש כיתות שהן במרכזי חינוך, שזה תלמידים יותר מתקשים, יותר מוחלשים, וכנ"ל טכנאות לבגרות.
<פנחס קליין: אנחנו מוצאים שהכיתות לקראת בגרות עיונית הן בעלות שיעור ההשתתפות הגבוה ביותר בקרב הבנות, 54%, לעומת כיתות טכנאות לבגרות שבהן רוב התלמידים הם בנים, שהם יותר מכווני לימודי מקצוע ביד.
<פנחס קליין: מבחינת זכאות לתעודת בגרות, שיעורי הניגשים לבגרות הם דומים ועומדים סביב ה-90%.
<פנחס קליין: הזכאות לבגרות בקרב הבנות היא גבוהה לעומת הזכאות בקרב בנים, אבל הפער הולך ומתרחב בשלוש השנים האחרונות.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני רוצה לחזור לשקף הקודם.
עאידה תומא סלימאן: בשקף הקודם, אנחנו לא יכולים לראות, קודם כל, הכיתות האלו, כמה כל סוג של הכנה, כמה הוא מהנתח הכללי של ההכנות?
עאידה תומא סלימאן: כלומר, כמה עיוני, כמה טכנולוגי?
<פנחס קליין: יש פה לפי תלמידים.
עאידה תומא סלימאן: לא תלמידים.
עאידה תומא סלימאן: תקציב.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מנתחים תקציב.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, כמה מושקע התקציב בטכנולוגי, כמה מושקע במרכז חינוך, כמה מושקע בעיוני, ואז אנחנו יודעים להבין כמה הנערות נהנות מן התקציבים האלה.
<משה שגיא: נבצע את החישוב.
<פנחס קליין: התפלגות ניגשים לבחינת הבגרות לפי מקצוע, אנחנו רואים שבחלוקה לפי מקצועות לימוד נבחרים, מקצוע לימוד פיזיקה הוא מקצוע לימוד המועדף יותר על בנים, כ-66%, לעומת מקצוע לימוד ביולוגיה שהוא מועדף יותר בקרב הבנות.
עאידה תומא סלימאן: אם אפשר.
עאידה תומא סלימאן: , אם אנחנו מסתכלים על אחוז הבנות שנמצאות במערכת, למשל, מה שניתחתם, ביולוגיה, כימיה, מתימטיקה, האם זה נכנס בטכנולוגי או בעיוני?
<משה שגיא: יש גם בעיוני וגם בטכנולוגי.
<משה שגיא: כל אחד והבחירה שלו.
עאידה תומא סלימאן: רציתי לראות, יש שלומדות ויש שנכנסות אכן לבחינות, האם - - -
<אושרה לרר: כולן לומדות.
<אושרה לרר: העניין הוא שהמקצועות האלה, למשל, מתמטיקה חמש יחידות, יכולה להיות גם בעיוני וגם במסלול הטכנולוגי, תלוי במגמה אותה - - -
<פנחס קליין: במסלול.
עאידה תומא סלימאן: , האם עשיתם ניתוח, מאלו שלומדות, מהו אחוז הנבחנות, הניגשות לבחינות, כי אני יודעת שיש, נגיד, שלומדות חמש יחידות ובסוף כשמגיעים לבחינות מחליטות לגשת רק לשלוש או ארבע יחידות.
<פנחס קליין: יש לנו את כל הנתונים האלה.
<פנחס קליין: אני אישית עשיתי את זה לא ברמה של ארבע או חמש אבל יש לנו ניגשים, יש לנו ניגשות, יש את הנתונים.
<פנחס קליין: כל נתון שיש פה אפשר לעשות ממנו דוקטורט.
<פנחס קליין: כל נתון פה זה למחקר - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא רוצה לעשות דוקטורט, אבל מה לעשות, השאלות עולות לי לראש.
<פנחס קליין: לגבי הזכאות, יחס דומה נרשם בקרב הזכאים לבגרות.
<פנחס קליין: מקצוע לימוד פיזיקה הוא מקצוע הלימוד בעל שיעור הזכאות הגבוה ביותר בקרב הבנים, לעומת הביולוגיה שמציג את שיעורי הזכאות הגבוהים יותר בקרב הבנות.
<פנחס קליין: לגבי הצטיינות בבגרות, וזה קשור גם למה ששאלת לגבי ההחלטה אם לגשת או לא לגשת, יש את הצד השני של המטבע שזה ההצטיינות, כמה מצטיינים יש בזכאות לבגרות.
<פנחס קליין: לימוד פיזיקה מציג את שיעור ההצטיינות הגבוה ביותר בקרב בנים, מקצוע לימוד ביולוגיה מציג את שיעורי ההצטיינות הגבוהים ביותר בקרב בנות.
עאידה תומא סלימאן: מעניין שההצטיינות רק יורדת קצת אצל נשים בפיזיקה ובמדעי המחשב.
<פנחס קליין: דרך אגב, פגשתי אתמול את פרופ' יוסטמן, שהוא כלכלן בעל שם מאוניברסיטת בן גוריון, הוא אמר לי שזו תמונה בינלאומית, שמקצועות מדעי המחשב והנדסה הם יותר עם אוריינטציה של בנים, שהם בוחרים את זה ואין לנו שליטה על הבחירה של התלמיד או התלמידה בשאלה איזה מקצוע לבחור.
<פנחס קליין: זאת אומרת יש נטייה אישית של התלמיד או התלמידה לבחור סוג מקצוע.
<פנחס קליין: יכולנו אולי לתת - - -
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה לפחות שהוא השתמש ב"אישית" ולא "ביולוגית", כי זו אמירה בעיניי שהיא סליחה, לא רגישה לכל הנושא המגדרי.
עאידה תומא סלימאן: אין דבר כזה בחירה אישית נטו.
<פנחס קליין: אני בחרתי איזו מגמה ללמוד.
עאידה תומא סלימאן: יש תהליך הסללה לחשיבה מסוימת.
עאידה תומא סלימאן: על זה אנחנו מדברים כשאומרים מגדר.
עאידה תומא סלימאן: כאשר המחקרים מראים, למשל, שבכיתות שמלמדים בהן מתימטיקה ופיזיקה אז המורים, יש להם נטייה, כששואלים שאלה, לתת דווקא לילדים הזכרים לענות, יותר מאשר בוחרים בילדה שתענה לשאלה.
עאידה תומא סלימאן: זה נקרא הסללה בצורה הכי פשוטה שאפשר לדבר עליה.
עאידה תומא סלימאן: יש עוד המון מה להגיד.
עאידה תומא סלימאן: זה מתחיל מהרגע - - - מי אני בכלל שאני אתן שיעור כאשר הממונה על שוויון מגדרי יושבת פה?
עאידה תומא סלימאן: אבל כנראה יש לך מה לעשות בתוך המשרד.
<אושרה לרר: זה מנהל תקציבים, עוד לא הגעתי לשם.
<אושרה לרר: אבל אנשי החינוך במדע וטכנולוגיה כבר מדקלמים - - -
עאידה תומא סלימאן: זה חלק מההסללה שנעשית, אין מה לעשות, אבל לא, זו לא בחירה אישית נטו ולא ביולוגית.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שברור.
<פנחס קליין: כחלק מהראייה של הניתוח לפי מגדר ובגלל שהקריטריונים לא היו ברורים, רצינו גם להרחיב קצת את היריעה ומצאנו שיש תכניות במשרד שהן תורמות באופן עקיף לעידוד כניסה של נשים לשוק התעסוקה ולמעשה תכניות העשרה שמוענקות לתלמידים מאפשרות לאימהות להיות מחוץ לבית ולצבור עוד שעות עבודה.
<אושרה לרר: שזו מגמה של השנים האחרונות, תוספת של קייטנות בקיץ, בית הספר של החופש הגדול, תוספת של שעות לתכנית "צהרי יום", שזה משהו מהשנים האחרונות.
<פנחס קליין: המשרד מתקצב את התכניות התוספתיות האלה - - -
<זהבה שפר: רק תוזילו את העלויות שלהם, שבאמת יוכלו להשתמש, כל ההורים.
<אושרה לרר: העלויות מאוד זולות.
<זהבה שפר: של הקייטנות, של הצהרונים.
<אושרה לרר: שלנו?
<אושרה לרר: של משרד החינוך?
<אושרה לרר: העלויות ממש סמליות.
<פנחס קליין: לא שמעתי את ההערה.
<משה שגיא: לא שמענו את ההערה האחרונה שלך.
<אושרה לרר: היא טוענת שהפעילויות שלנו, ציל"ה והחופש הגדול, העלויות הן מאוד גבוהות ולא מאפשרות ואילו אני מכירה נתון אחר.
<משה שגיא: העלויות במשרד הן גבוהות?
<אושרה לרר: לא, של ההורים.
<זהבה שפר: מה ההורים משלמים לבתי הספר.
<משה שגיא: אם תשווי אותן לעלויות שמשלמים לקייטנות באופן פרטי - - -
<זהבה שפר: אני לא מדברת על קייטנות באופן פרטי, אני מדברת על בתי הספר.
<משה שגיא: זו ההשוואה.
<אושרה לרר: אם הדרגה הגבוהה ביותר לקיץ היא 450 רק בסוציואקונומי הגבוה - - -
<משה שגיא: 450 שקל ברמה הסוציואקונומית הגבוהה ביותר.
<אושרה לרר: אל תגידי לא - - -
<קריאה: של מה, של צהרונים?
<משה שגיא: הוא מדבר על צהרונים, את מדברת על משהו אחר.
<משה שגיא: יש צהרונים במסגרת פרויקט ציל"ה, שמיועדים לאשכולות 1 עד 3, ליישובים באשכולות למ"ס 1 עד 3, ששם ההשתתפות היא סמלית של 60 שקל להורה.
<משה שגיא: יש את הארכת שנת הלימודים, הקייטנות לכיתות א' ו-ב', שהמשרד מתקצב אותן לפי הרמה הסוציואקונומית של הרשויות המקומיות.
<משה שגיא: ההשתתפות היא דיפרנציאלית.
<משה שגיא: ברמה הגבוהה ביותר היא מגיעה ל-450 שקל.
<משה שגיא: אז אין מה להשוות לקייטנות הפרטיות, שזה מגיע ל- 1,500-2,000 שקל.
<פנחס קליין: במסגרת החשיבה הכלל משרדית, לסקור תכניות שהמשרד נותן ובאופן עקיף תורם לכניסה של נשים למעגלי העבודה ולצמצום פערים בחברה באופן כללי.
עאידה תומא סלימאן: קשה לי כאשר כל הזמן זוקפים את הנושא של תכניות להארכת יום הלימודים או תכניות של קייטנות, תחת הכותרת שזה כאילו לטובת הנשים.
<אושרה לרר: זה ביי פרודקט.
עאידה תומא סלימאן: שזה לטובת הנשים וזה לעידוד תעסוקת נשים וכו' כאשר זה עניין משפחתי כללי.
עאידה תומא סלימאן: זה לא רק לנשים, זה עניין משפחתי.
עאידה תומא סלימאן: בואו לא נשים את זה תחת הכותרת של שוויון מגדרי.
<אושרה לרר: כיוון שהיה לנו ויכוח, הם באמת טענו את הטענה הזאת ואני טענתי אחרת, זאת אומרת באשמתי זה הגיע לכאן, אז אני מרגישה צורך להסביר.
<אושרה לרר: בסופו של יום את צודקת, אני מסכימה אתך במאה אחוז, אין בכלל ויכוח שזו אחריות משפחתית, אבל אם אנחנו מפרקים את המשפחה ורואים מי עובד משרה חלקית - - -
עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא רוצים לפרק את המשפחה.
<אושרה לרר: נכון, אני צריכה להיזהר בדבריי בימים האחרונים בעניין הזה, מאוד, אבל אם אנחנו מפרקים מבחינת לראות את הנתונים, מי עובדות במשרות חלקיות, מי לא יוצאות לעבודה בגלל הטיפול בילדים ובבית, אנחנו רואים שאלו יותר נשים.
עאידה תומא סלימאן: תאמיני לי, אני יודעת, אבל בגלל שאני לא רוצה ששום משרד יתחבא מאחורי תכניות שהן לכלל העניין החברתי ויגיד, "הנה, יש לי תכניות לנשים", אני רוצה שיסמנו את זה.
עאידה תומא סלימאן: מדברים על שוויון בהורות אז בבקשה, זה יהיה בכללי.
עאידה תומא סלימאן: אל תשתמשו בזה, כשזה נוח תגידו, זה לנשים, וכשזה מכסה על ההשקעה שאמורה להיות כדי לקדם שוויון מגדרי, כי אז כל משרד בא אלי ואומר, "תראי, אני עושה למען שוויון מגדרי" ואז נותנים לי את כל התכניות שבעצם היו אמורות להיעשות למען כלל האזרחים תחת האמתלה שממילא נשים הן האימהות והן שלוקחות.
עאידה תומא סלימאן: תחליטו, או שרוצים לשנות את המצב הזה או שלא.
עאידה תומא סלימאן: אם רוצים לשנות את המצב הזה, אל תזקפו את זה לשוויון מגדרי.
עאידה תומא סלימאן: הבנת את הנקודה?
<אושרה לרר: כן, אני מבינה.
<משה שגיא: אני רוצה להזכיר שהנושא של הארכת שנת הלימודים היה חלק מההמלצות של טרכטנברג, מהוועדה של טרכטנברג, ואחד הנימוקים שלה היה גם נושא של תעסוקת נשים, לא רק טובת התלמידים.
<משה שגיא: אחת המוטיבציות הגדולות של המשרד לתקצב את זה גם היא בראייה של תעסוקת נשים.
<משה שגיא: הראייה של המשרד היא יותר חינוכית, אבל המניע של ההמלצה של טרכטנברג ושל האוצר זה היה לעודד תעסוקת נשים.
<משה שגיא: אני חושב שזה הוכיח, גם יש איזשהו גידול בתעסוקת נשים באותם יישובים בהם אנחנו עושים את התכנית.
<משה שגיא: זה קשור לזה.
<משה שגיא: זה תוקצב כחלק מן העניין המגדרי, לכן הבאנו את זה כאן.
עאידה תומא סלימאן: אני ידעתי מה העיקרון, אבל אני מערערת עליו.
<אושרה לרר: אלה לבטים מאוד גדולים, את צודקת.
<פנחס קליין: זה מה שנקרא התחומים האפורים שבהם אנחנו צריכים להכריע.
<אושרה לרר: אלה לבטים, אלה לבטים מאוד גדולים.
<אושרה לרר: מצד אחד אנחנו אומרים, כן, ככל שהמדינה תיתן תשתיות טובות יותר אז יותר נשים ייצאו למעגל העבודה, אבל מצד שני זה מנציח את התפקיד שלהן בתוך המשפחה.
<אושרה לרר: זו בעיה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא רואה את התכנית של שוויון - - -
<אושרה לרר: התכנית שלי?
<אושרה לרר: זה לא במצגת, כי אני הצגתי בשנה שעברה את כל התכניות, אבל יש לי פה וגם שלחנו לממ"מ, אני יכולה להציג את זה.
עאידה תומא סלימאן: לא, אם מדובר על תכניות תוספתיות built it.
<אושרה לרר: זה לא תכנית תוספתית.
<אושרה לרר: תכניות תוספתיות אלה תכניות שבאות להאריך את יום הלימודים.
עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לדעת אילו תכניות בתוך במערכת החינוך הרגילה ומה התקצוב שלהן, כמו התכנית שלך, או כמו תכנית העצמת הנערות לחינוך טכנולוגי, מה קיים?
עאידה תומא סלימאן: איפה הן פה?
<פנחס קליין: אנחנו נתנו את זה בפנייה למנכ"ל המשרד לשוויון חברתי כשהוא ביקש את זה באופן ספציפי.
<פנחס קליין: זה לא חלק מספר התקציב.
<פנחס קליין: היחידה לקידום שוויון בין המינים היא לא חלק מספר התקציב.
<פנחס קליין: אנחנו צריכים לזכור שהאכסניה זה ספר התקציב.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל, מה שהעברתם למנכ"ל המשרד לשוויון חברתי העברתם אליו, זה לא באופן אוטומטי מגיע אליי.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת כי אני לא קיבלתי מידע כזה.
עאידה תומא סלימאן: איך אפשר לעשות ניתוח תקציב מגדרי ?
עאידה תומא סלימאן: מה שעשיתם בסדר גמור אבל אי אפשר לא להתייחס, למשל התכנית לשוויון בין המינים, מה הנתח התקציבי שלה באופן כללי?
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת "אין לה אכסניה בתקציב"?
עאידה תומא סלימאן: לא הבנתי את זה.
עאידה תומא סלימאן: אם אני פותחת את ספר התקציב של משרד החינוך ומחפשת תכנית לשוויון בין המינים, תכנית למאבק באלימות, תכנית לנערות במצוקה, אני יודעת שהגשתְ בזמנו אצלנו, אבל זה לא היה תקציבי.
עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לדעת כמה משרד החינוך משקיע בתכניות האלו, ובתכניות שהצגתם פה כדאי היה גם לחשב באחוזים.
עאידה תומא סלימאן: אתם נותנים 184 מיליון, כמה זה מהתקציב הכולל?
<משה שגיא: התקציב של המשרד הוא 50 מיליארד בשנת 2016, כל התכניות האלו הגיעו למיליארד וחצי.
<משה שגיא: מיליארד וחצי מתוך 50 מיליארד זה 3%.
<אושרה לרר: אבל הרוב זה משכורות.
<משה שגיא: 3% רק לתכניות התוספתיות, התכניות האלה, אבל התקציב של היחידה, יש תקנה תקציבית עם תקציב ויש פעולות שמפוזרות בכל מיני תקנות תקציביות של המשרד.
<משה שגיא: את מבקשת לדעת את הראייה הכוללת של כל הפריסה של כל הפעילויות המגדריות.
<משה שגיא: בסדר, נכין את זה.
עאידה תומא סלימאן: זה מאוד בסיסי כשמגיעים לעשות ניתוח מגדרי.
<משה שגיא: רצית ניתוח לא של הפעילות עצמה, אלא הראייה של התקציב בתמונה המגדרית ולא של הפעולות של המגדר עצמו.
<משה שגיא: בסדר, נציג את זה.
<אושרה לרר: הגשנו את זה לממ"מ, בהנחה שזה יגיע אלייך.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, אתם עשיתם תכניות תוספתיות והגדרתם אותן לעידוד תעסוקת נשים ואני לא יודעת למה, אז בסדר, הכנסתם את זה, היה מן הראוי להמשיך ולהכניס את התכניות המכוונות במיוחד לנשים ולנערות בתוך מערכת החינוך.
עאידה תומא סלימאן: למשל, כשמדברים על הכשרות לנשים בסגל ההוראה כדאי גם לדעת איך זה מתבטא מבחינת התקציב.
<משה שגיא: אז יש תכנית אתגרים למגזר הערבי שחלק ממנה הולך להכשרת בנות מן המגזר הערבי.
<משה שגיא: יש נושא של עידוד המתימטיקה והחינוך הטכנולוגי בחטיבה העליונה לבנות במגזר הערבי.
<משה שגיא: יש לנו את כל התכניות האלה, אבל - - -
עאידה תומא סלימאן: למה אתה נותן לי רק את המגזר הערבי?
<משה שגיא: סליחה, בנות במגזר ערבי גם - - -
<משה שגיא: אני אגיד לך - - -
עאידה תומא סלימאן: אני קצת מעוניינת גם בכללי, אני אישה רחבת אופקים.
<משה שגיא: יש גם תכניות לעידוד מתימטיקה בכלל והמדעים בכלל.
<משה שגיא: הנושא של התכנית למדעים, יש לנו תקציב של 75 מיליון לעודד חמש יחידות מתימטיקה ומדעים ובנושא הזה יש השקעה גם במגזר של הבנות.
<משה שגיא: אנחנו נציג את הנתונים האלה.
<אושרה לרר: יש את הנתונים ששלחנו לממ"מ, אני יכולה להציג אותם עכשיו, כי שלחנו אותם לממ"מ, שלחתי אותם לכנסת.
<אושרה לרר: יש לנו - - -
עאידה תומא סלימאן: הממ"מ יושב פה.
<אושרה לרר: נכון, אז שלחנו.
<אילנית בר: לא אליי ספציפית.
<אושרה לרר: אז אני אציג את זה, כי כבר שלחנו אליכם, זה לא סוד מדינה.
<משה שגיא: תציגי מה שיש לך.
<אושרה לרר: בשנת הלימודים תשע"ו לקבוצות לזכיין במגזר הערבי הוקצו כ-700,000 שקל - - -
<אושרה לרר: זכיין שמפעיל תכניות ממוקדות מגדר.
<אושרה לרר: הסכם כי"ח, מיזם משותף, לקידום בנות למדעים – 300,000.
עאידה תומא סלימאן: בכללי או שוב באוכלוסייה הערבית?
<אושרה לרר: לא, זה כללי.
<אושרה לרר: השתלמויות שזה כלל האוכלוסיות – 450,000.
<אושרה לרר: השתלמויות עובדי הוראה, מורי אמן מה שנקרא – 165,000.
<אושרה לרר: ימי הדרכה 400,000.
<אושרה לרר: אני מעגלת.
<אושרה לרר: שעות תקן 1.8 מיליון.
<אושרה לרר: סך הכול 3.838 מיליון בערך, כמעט 4 מיליון, שאלו פעילויות ישירות שאני עושה.
<אושרה לרר: יש פעילויות שהן לא מתוקצבות דרכי, כמו למשל בתכנית הלאומית לקידום מתימטיקה, יש שם הדרכות שעוסקות בקידום בנות והשתלמויות שעוסקות בקידום בנות.
<אושרה לרר: כמו למשל, בתקנה התקציבית של אגף היסודי, כשהם עושים את "מפתח הלב" והם כותבים יחידות לימוד במגדר.
<אושרה לרר: דווקא חשבתי עלייך בשבוע שעבר כשביקרתי בשפרעם, שהוא יישוב הפיילוט שלנו ל"מפתח הלב - מגדר", אז זה לא עולה לנו כסף, זה לא בתקנה שלי, זה בתקנה של היסודי, אבל נכתבים ומופעלים שם.
<אושרה לרר: כשאני עושה הטמעת חשיבה מגדרית בתוך תכניות לימוד.
<אושרה לרר: אלה סכומים שלא מופיעים אצלי בתקנה, זה כאילו בתוך המשכורות של המפמ"רים ושל כלל המדריכים שיושבים וכותבים את התכניות.
<אושרה לרר: אז סך כל ההוצאה של היחידה שלי שהוצאה דרכי, אם את תפתחי את התקנה את תראי שהתקנה מאוד קטנה, היושבים פה מסביב לשולחן מעבירים לנו עוד כדי לעבות, אז השאלה איך את מודדת, אם רק מה שעובר דרכי אז אלה כמעט 4 מיליון האלה, אבל יש עוד הרבה פעילויות שלא עוברות דרכי, כשעושים כישורי חיים ואנחנו מטמיעים שם חשיבה מגדרית ואני משתלבת איתם בתוך התכניות אז זה בתקנה שלהם.
עאידה תומא סלימאן: שוב, כישורי חיים, נושא מאוד קרוב ללבי בוועדה הזו.
<אושרה לרר: זה שלהם, לא אמרתי שזה שלי.
<אושרה לרר: אני אומרת שאני מגיעה לשם ועושה שם הטמעה של חשיבה מגדרית.
עאידה תומא סלימאן: בכל זאת, בואו נודה בזה.