GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חגי מויאל: לחשו לי פה שיכול להיות שזה בוטל אז אני לא יודע להגיד אם זה כן יהיה מחר או לא.
<חגי מויאל: אבל בכל מקרה כבר הכל מוכן להצגה כולל תמחור של הוועדה וכולל תמחור של הדו"ח בדו"ח עצמו.
עאידה תומא סלימאן: נשמח אחר כך לשמוע אם יש לכם איזשהו ידע על התקצוב.
עאידה תומא סלימאן: כי אני בטוחה שלא כל התמחור שלכם יתקבל.
<חגי מויאל: ברור.
עאידה תומא סלימאן: אשמח לשמוע האם אתם יודעים כבר מה הוקצה בשנת תקציב 2017-18 להמלצות שלכם.
<חגי מויאל: אני לא אדייק, אני לא אוכל לדייק לגבי ההיקפים.
<חגי מויאל: מה שאני כן יכול להגיד זה שתמחרו את כל הוועדה והולכים להציג לוועדת שרים את כל המסמך עם כל התמחור שלו ומציגים בפניו גם את סדרי העדיפות שאנחנו ממליצים כוועדה.
<חגי מויאל: אני אציג - - -
עאידה תומא סלימאן: בינתיים אתם לא עובדים כי אין לכם סדר - - -
<חגי מויאל: לא מיישמים בגלל שעדיין לא קיבלנו את הסכמת ועדת שרים לענייני אלימות.
<חגי מויאל: משרד הרווחה במקרה ספציפי הוא מתוקצב עם תחום מאוד שולי בשביל לקדם מספר נושאים שהועלו בוועדה ואנחנו עדיין מחכים לאוקיי של ועדת שרים.
<חגי מויאל: לגבי הנושא של ההחלטות שהיו בוועדה ועומדות מול האמנה - אז אחד זה הנושא של גוף לאומי לתכלול הנושא של אלימות במשפחה.
<חגי מויאל: כמו שאת כבר יודעת יש המלצה להגיף גוף כזה.
<חגי מויאל: יש ויכוח בינך לבין ההמלצות של הוועדה לגבי סוג המערכת הארגונית שהולכת להיות.
<חגי מויאל: אנחנו המלצנו שמשרד הרווחה יוביל מערכת ארגונית לאומית שישבו בה נציגים של כל משרדי הממשלה בנושא של אלימות במשפחה.
<חגי מויאל: אבל זה המענה - - -
עאידה תומא סלימאן: זה הבדל רציני, זה לא סתם ויכוח על סתם.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שיש הבדל בין להקים רשות שכל מעיינה וכל עבודתה זה לקדם את הנושא של מיגור תופעת האלימות לבין להקים גוף לאומי מתכלל כאשר הוא אותו גוף אמור להיות חלק מהעשייה בהרבה תחומים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה דיון אחד בעצמו אבל נשמח לראות תכלול כלשהו.
<חגי מויאל: אז המטרה היא באמת להקים גוף מתכלל שישב במשרד הרווחה אבל יהיה גוף עצמאי שיוביל את כלל משרדי הממשלה בנושא של אלימות במשפחה.
<חגי מויאל: בתחום הפיקוח על צווי הגנה ישב צוות והעלה המלצות בכל הנושא של אמצעי הגנה פיזיים ואחרים לפיקוח על ביצוע של צווי הגנה.
<חגי מויאל: בנושא של העברת מידע בין משרדי אז מצאו לקונות ב- - -
עאידה תומא סלימאן: בנושא של הגנה בזמן צווי - - - אמצעים להגנה.
עאידה תומא סלימאן: הייתה הצעת חוק שלי וגם של חברת הכנסת עליזה לביא, שתי הצעות חוק בעניין של אזיקונים.
עאידה תומא סלימאן: האם הגעתם לאיזשהם מסקנות ברורות בעניין אמצעי ההגנה.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת, חגי, כי אנחנו כל הזמן מקבלים דיווחים שיושבים ומדברים ומתייעצים.
עאידה תומא סלימאן: וזה לא מתקדם לאנשהו.
עאידה תומא סלימאן: האם יש לכם המלצות ברורות שאפשר להגיד אם יש המלצות ברורות בעניין הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהצגתם בזמנו אבל גם הנושא לא היה פתור לגמרי.
<חגי מויאל: יש המלצות ברורות לגבי האמצעים.
<חגי מויאל: יש גם מה שזוהה בדיונים בוועדה זה גם הנושא של בעיות ברמת החקיקה לגבי ביצוע ויישום התכניות ואחת ההמלצות זה שהצוות שעוסק בנושא של חקיקה ישב על המדוכה בעניין הזה וינסה למצוא את הפתרונות הנדרשים בכדי שיהיה אפשר ליישם את כל האמצעים האלה.
עאידה תומא סלימאן: עד כמה שידוע לי אחת הבעיות הרציניות היא מי יפקח על היישום.
עאידה תומא סלימאן: זה יהיה תחת אחריות של השב"כ או תחת אחריות של המשטרה?
<חגי מויאל: של המשטרה.
עאידה תומא סלימאן: אתם רואים למה צריך רשות.
עאידה תומא סלימאן: כדי שלא כל דבר יידחה כמה חודשים עד שפותרים את כל מיני - - -
<חגי מויאל: אנחנו יכולים לחזור לדון על הרשות- - -
עאידה תומא סלימאן: לא נרצה עכשיו אבל לא יכלתי להתאפק.
<חגי מויאל: הנושא של העברת מידע בין משרדי ממשלה, גם אחת הלקונות זה שיש אנשי מקצוע שחוקים מסוימים לא מאפשרים להם להעביר מידע אז זה נמצא למשל במשרד הבריאות בנושא של חוק זכויות החולה.
<חגי מויאל: יש מהלך מתקדם כבר לנסות ולשנות את החוק הזה.
<חגי מויאל: המלצה שהייתה זה שינסו לעשות לו התאמה לחוק העובדים הסוציאליים לסעיף שמאפשר לעובדים סוציאליים להעביר מידע במצבים ובמקרים מסוימים.
<חגי מויאל: הנושא הזה נמצא כבר בטיפול מתקדם על ידי הייעוץ המשפטי.
<חגי מויאל: יש כאן נציגים של משרד הבריאות, אני מדבר בשמם לרגע.
<חגי מויאל: זהר פה, אני לא אדבר בשמם- - -
<זהר סער לביא: בתהליך משרד המשפטים ההצעה הועברה כבר לפני יותר משנה לדעתי.
<זהר סער לביא: משרד הבריאות כבר הגיש הצעה לשיפור.
<זהר סער לביא: אבל זה בעצם עכשיו נמצא בדיונים של משרד המשפטים.
עאידה תומא סלימאן: שנה בדיונים?
<זהר סער לביא: זה היה בדיונים האחרונים של הוועדה בספטמבר לפני שנה הגשנו את ההצעה ומאז זה נמצא בתהליך בדיונים כי בעצם משרד הבריאות כבר שחרר את זה מבחינת הרצון לשנות את הסעיף הזה בחוק.
<זהר סער לביא: כרגע זה בתהליך של חשיבה איך בעצם לעשות.
<זהר סער לביא: הייתה לי לפני חודש ישיבה במשרד המשפטים שגם שם הייתה נכונות של הגורמים השונים במשרד ובמשרד המשפטים לעשות את השינוי.
<זהר סער לביא: אבל צריך כרגע לחשוב איך לעשות את זה אבל נשמח לעזרה.
<חגי מויאל: אני חייב להגיד שבהצגה שהולכת להיות לוועדת שרים זה אחד הנושאים המרכזיים שמבקשים את התערבות השרים בתהליך הזה.
<חגי מויאל: בסדרי עדיפויות סימנו את זה כסדר עדיפות מאוד גבוה כי אנחנו מבינים גם בתהליכי הלמידה שלנו אחרי מקרי רצח וגם בתהליכי העבודה השוטפים שלנו ביום יום שיש בעיה של זרימת מידע.
<חגי מויאל: מה שכן נפתר בתהליך הזה זה העבודה שלנו מול המשטרה בנוהל נשים בסיכון גבוה.
<חגי מויאל: אנחנו עכשיו, נירה יושבת כאן כנציגת המשטרה, אנחנו נמצאים עכשיו בסיכומים מול כל המחוזות, גם של המשטרה וגם שלנו, בשביל לבחון עד כמה הנוהל הזה שנכנס ליישום לפני שנה אכן מוכיח את עצמו.
<חגי מויאל: ואנחנו רואים שיש העלאה מאוד משמעותית בהעברת המידע בין המשטרה לבין משרד הרווחה ושיפור השירותים שאנחנו נותנים באמת לנשים נפגעות אלימות - - -
עאידה תומא סלימאן: כן אבל אני רק רוצה להגיד שאני אדרוש ממשרד המשפטים לשמוע דיווח איפה זה עומד מבחינת השינוי החקיקתי בנושא של חוק זכויות החולה ואפשרות של הזרמת מידע, ארצה לשמוע איפה זה עומד.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שאתם מעבירים את זה לוועדת שרים.
עאידה תומא סלימאן: אני יכולה לצאת מתוך נקודת הנחה שכאשר מגיעים לוועדת שרים ומבקשים התערבות זה אחד משניים: או אלה בדיוק, הכל מוכן רק תחתמו את זה וההתערבות שלכם זה לאשרר או שיש בעיה רצינית המחייבת התערבות של ועדת שרים.
<חגי מויאל: יש את הסעיף השלישי שיש דחיפות מאוד גדולה להוריד את הפלונטרים האלה שלא מאפשרים לנו לפעמים זרימת מידע וטיפול.
<חגי מויאל: הקצב שגורמי המשרדים עובדים בהם אנחנו היינו רוצים שתהיה גם דחיפה של שרים בעניין.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שאתם עדיין לא הגעתם לסוף הדרך בהמלצות.
עאידה תומא סלימאן: ככה התרגום החופשי שלי.
עאידה תומא סלימאן: כי הפלונטרים עדיין קיימים ואתם לא מגיעים לשרים עם משהו שהוא סופי.
<חגי מויאל: לא.
<חגי מויאל: יש כאן הצעות מאוד מאוד ברורות ודרכי פעולה מאוד ברורים שאנחנו צריכים, חלקם נשענים על משאבים אבל חלקם נשענים באמת על קצב עבודה ואנחנו מבקשים אותם להתערב גם בנושא הזה.
<חגי מויאל: לגבי אוכלוסיות מיוחדות וחסרות מעמד אז כמו שאתם יודעים מדינת ישראל נותנת לחסרות מעמד שירות הגנה במקלטים בלבד ולא נותנים שירות אחר.
<חגי מויאל: גם הוועדה המליצה - - -
עאידה תומא סלימאן: וזה רק בקצה הקרחון.
עאידה תומא סלימאן: כאילו, לא ממש מגיעים לכל - - -
<חגי מויאל: ברור לנו וברור לנו שגם אין לנו יכולת להתמודד עם מקרים שמגיעים אלינו לקהילה לטיפול.
<חגי מויאל: גם בגלל המורכבות שלהם וגם בגלל שאנחנו לא מקבלים את ברכת הדרך לעשות פעולות שהן מעבר לפעולות הגנה.
<חגי מויאל: אז אחת ההצעות היא באמת לקבל החלטת ממשלה בעניין הזה שתאפשר לנו לתת שירותים מקיפים יותר כמו שאנחנו נותנים לאוכלוסיות אחרות.
<חגי מויאל: הנושא של טיפול בגברים.
<חגי מויאל: גם הנושא של טיפול בגברים וגם התכלול של טיפול בגברים הועלה על ידי צוות שעסק אך ורק בתחום הזה.
<חגי מויאל: היה שם שיח גם על הנושא של טיפול בכפייה או טיפול סמכותי.
<חגי מויאל: זה נושא שעדיין נמצא בשיח, עד כמה אנחנו כן יכולים לכפות טיפול על מי שלא רוצה טיפול.
<חגי מויאל: אף על פי שמרבית הגברים שמטופלים במדינת ישראל היום הם גברים שמטופלים תחת טיפול סמכותי.
<חגי מויאל: זה אומר שההליך הפלילי מטופל, ההליך האזרחי כמעט, באחוזים מאוד קטנים יחסית, עם כל המאמצים שנעשים בקהילה אנחנו לא מצליחים להגיע לגברים האלה.
<חגי מויאל: בנושא של מחקר ונתונים אז גם על הבסיס הזה יש המלצות מאוד ברורות לכל הנושא של הכשרה משותפת לכל משרדי הממשלה בשביל להעלות את רמת התיאום ורמת השפה המשותפת הבין משרדית והבין שירותית.
<חגי מויאל: יש תכנית מלאה שתוצג לוועדת שרים לגבי יישום הכשרות לכל הדרגים בכל רמות המעורבות באלימות במשפחה.
<חגי מויאל: מהרמות הכי בסיסיות שמדובר בנושא של מזכירות ואני מנהלה - - -
<חגי מויאל: לא, אני כאן בשפה של מזכירות חשבתי, אז סליחה.
<חגי מויאל: מזכירות ומזכירים, עובדים סוציאליים ועובדות סוציאליות.
<חגי מויאל: אני תמיד אומר עובדות סוציאליות אף על פי שאני עובד סוציאלי, שוטרים ושוטרות וכן הלאה וכן הלאה.
<חגי מויאל: זהו, אם יש שאלות אנחנו נתייחס לעוד דברים.
<הילה טנא-גלעד: אם אפשר רק להשלים דבר אחד כי שכחת, הנושא של אלימות כלכלית - - -
<קריאה: אל תקחי לנו את ה- - -
<הילה טנא-גלעד: שיש בידינו תזכיר חוק.
<הילה טנא-גלעד: אנחנו עבדנו גם עם אנשי ייעוץ וחקיקה, המחלקה שאמונה על זה היא מחלקת החקיקה וגם המשרד לשוויון חברתי וגם שם השתלבנו בהיבטים של האמנה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לעמותת אל הלב.
עאידה תומא סלימאן: יהודית סידיקמן, הגשתם נייר עמדה אבל אני מבקשת ממש ככה מקסימום שלוש דקות.
<יהודית סידיקמן: כן, אז אני רוצה לחזור על מה שפרופסור רות הלפרין קדרי אמרה על ה-5 P's, שהראשון הוא Prevention, מניעה.
<יהודית סידיקמן: בנובמבר 2016 פרסמה הוועדה לזכויות נשים ולקידום שוויון מגדרי באיחוד האירופי דו"ח מפורט מבוסס על ניתוח של עשרות מחקרים, מסמכי מדינות, בנושא מניעת אלימות כלפי נשים ברחבי האיחוד האירופי.
<יהודית סידיקמן: הדו"ח שעוסק כמו אמנת איסטנבול בקידום פתרון מעמיק לטובת אלימות המגדרית מצביע על כך שהגנה עצמית פמניסטית הידועה היום כהגנה עצמית מעצימה היא דרך ההתערבות היעילה ביותר למניעה וצמצום אלימות על רקע מגדרי.
<יהודית סידיקמן: עמותת אל הלב היא נציגת התנועה העולמית להגנה עצמית מעצימה בישראל ומפעילה מדיי שנה קורסים וסדנאות בקרב אלפי נשים ונערות מכל מגזרי החברה הישאלית.
<יהודית סידיקמן: והבית ספר להכשרת מדריכות להגנה עצמית מעצימה הגדולה ביותר בעולם.
<יהודית סידיקמן: גאווה ליחידה.
<יהודית סידיקמן: העמותה מיישמת באופן יום יומי באמצעות סגל מדריכות מוסמכות שפועלות על פי המודלים המתוארים בדו"ח ורואה השפעה עצומה על איכות חייהן והשיפור בהתמודדות עם תופעות האלימות.
<יהודית סידיקמן: אנו קוראות למדינת ישראל להצטרף לאמנת איסטנבול ולהצטרף ל-47 מדינות אשר רואות עצמן מחוייבות ברמה האידיאולוגית כמו גם באופן פרקטי באמצעות הקצבת משאבים למאבק באלימות המופנית כלפי נשים ונערות.
<יהודית סידיקמן: אני מבקשות מהמדינה ליישם את הנהלים הברורים והמפורטים באמנה וכן בדו"ח האיחוד האירופי אשר קובע כי הגנה עצמית צריכה להיות מקודמת ונתמכת בצורה טובה יותר.
<יהודית סידיקמן: יש להקדיש לה מקום להרחיב יותר בקביעת מדיניות תקציב המחקר.
<יהודית סידיקמן: יישום מעשי של המלצות אלה בשילוב עבודה של ארגונים חברתיים יחד עם עבודת הממשלה הכוללת מימון, תמיכה וכוללת תכניות במוסדות החינוך ובציבור הישראלי יכול לייצר שינוי של ממש במצב האלימות על רקע מגדרי.
<יהודית סידיקמן: אני כמנכ"לית אל הלב מגיעה לישיבות הוועדה הזו כבר 4 שנים בתקווה ואמונה בצורך לעשות את השינוי הזה.
<יהודית סידיקמן: כל שנה אנחנו שומעות אותן קולות שאומרים שאם נמשיך באותה דרך לא נראה שינוי.
<יהודית סידיקמן: אני קוראת לעשות את השינוי הזה בהקדם האפשרי.
עאידה תומא סלימאן: עורכת דין קרן שחר, מנהלת מחלקות אמנות בינלאומיות באגף הייעוץ המשפטי, משרד החוץ.
עאידה תומא סלימאן: כן, איפה אנחנו נמצאים?
<קרן שחר: תודה.
<קרן שחר: ראשית רציתי לברך על הישיבה הזאת.
<קרן שחר: אנחנו, בשיתוף משרד המשפטים, כבר כמה שנים מנסים לקדם את ההצטרפות של ישראל לאמנה.
עאידה תומא סלימאן: מה מונע מכם?
<קרן שחר: אז זהו, אצלנו זה מגיע דווקא מהכיוון המדיני.
<קרן שחר: משרד החוץ רואה חשיבות רבה בקירוב היחסים עם מועצת אירופה.
<קרן שחר: למועצת אירופה, בעצם התוצר הייחודי של מועצת אירופה הוא האמנות שלה.
<קרן שחר: יש לה יותר מ-200 אמנות שמה שמייחד אותן הוא זה שהן בעצם סוגרות פינות שלא סגורות בזירה הבינלאומית על ידי מסמכים אחרים.
<קרן שחר: האמנות של מועצת אירופה נחשבות למאוד מתקדמות וממש כמו שרות ציינה בהרבה מובנים הן gold standard.
<קרן שחר: גם בסייבר, בכל מיני תחומים.
<קרן שחר: כחלק מפרויקט אמנות מועצת אירופה בחרנו מספר אמנות כדי להשקיע במיוחד ולהצטרף אליהן כאשר אחת מהן באמת הייתה אמנת איסטנבול.
<קרן שחר: אז ראשית, כאמור, יש חשיבות מדינית מאוד גדולה להצטרף לאמנות מועצת אירופה.
<קרן שחר: מועצת אירופה להבדיל מהאיחוד האירופי הוא גוף שכולל מדינות שגם לא חברות באיחוד האירופי.
<קרן שחר: שנית, מבחינה מדינית יש לזה באמת חשיבות להצטרף כמדינה ראשונה שהיא לא חברה במועצה.
<קרן שחר: זה מצויין אחר כך.
<קרן שחר: שתבינו את השיח הבינלאומי, אחר כך מציינים את זה, וישראל הייתה המדינה הראשונה שהיא לא חברה במועצת אירופה שהצטרפה לאמנה.
<קרן שחר: זה חשוב אחר כך כדי למקם אותנו למצב אותנו במקום הנכון כחלק מה-like minded, מהמדינות הדמוקרטיות, המתפתחות והמתקדמות.
<קרן שחר: מעבר לזה אני רק רוצה לציין שמשרד החוץ גם השתתף בישיבות של הוועדה הבין משרדית בתחילת דרכה כדי לוודא שההמלצות כולן תואמות את הסטנדרט שנדרש באמנה.
<קרן שחר: כלומר אנחנו ממש ישבנו עם הטקסט של האמנה וכל ההמלצות של הוועדה הבין משרדית תואמות את זה.
<קרן שחר: זה בעצם היה התפקיד שלנו בהקשר הזה.
<קרן שחר: הדבר הכי חשוב שאני רוצה להגיד ולהצטרף לשאר הדוברים כאן זה שאנחנו, ישראל, כרגע בשנים האחרונות מנסה מאוד להעלות פרופיל במיוחד בתחומים שהיא יכולה לקדם ולעזור לקהילה הבינלאומית לקדם.
<קרן שחר: אנחנו גם מקדמים עכשיו הצעת החלטה בוועדה השלישית באו"ם בנושא מניעת הטרדות מיניות במקומות עבודה.
<קרן שחר: אנחנו מנסים לעלות את הפרופיל ולקדם ולהעלות את הסטנדרט הבינלאומי בתחומים שאנחנו חושבים שהם חשובים.
<קרן שחר: ובתחום הזה, כמובן, במיוחד.
<קריאה: ושאנחנו באמת יכולים לתמוך בהם.
<קרן שחר: בדיוק.
<קרן שחר: שאנחנו יכולים לתרום, אנחנו יכולים לקדם ואנחנו גם - - - זה בעצם סוג - - -
עאידה תומא סלימאן: וגם אנחנו יכולים להתרם על ידי סטנדרטים שקיימים בעולם ושהם יותר מתקדמים מאשר נמצא במדינה.
<קרן שחר: נכון.
<קרן שחר: אז אנחנו רוצים גם לקדם מבחוץ וגם להתקדם על ידי הסטנדרט שקיים.
<קרן שחר: לכן, משרד החוץ תומך מאוד בהצטרפות לאמנה.
<קרן שחר: ואנחנו נמשיך לעבוד עם משרד המשפטים.
<קרן שחר: ברור שיש צורך בהסתייגויות ובהצהרות פרשניות.
<קרן שחר: אבל אנחנו נמשיך לעבוד עם משרד המשפטים מצד אחד ועם מועצת אירופה והגורמים שלה מצד אחר כדי לנסח את זה בצורה המתאימה שתאפשר את ההצטרפות של ישראל.
עאידה תומא סלימאן: את האמת ההקדמה הייתה מצויינת וחשבתי שאוטוטו אנחנו נשמע שהנה, אנחנו חותמות, אנחנו מאשררות, אבל אני מבינה, שלצערי הרב, אני רשמתי את הפערים שדיברת עליהם משרד המשפטים ואני יודעת שחלק מהם, ואני נשאלתי גם אתמול לצורך איזשהי כתבה שהייתה על הדיון שהתקיים היום, ונשאלתי על הנושא של דיני אישות.
עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת שזה אחד הנושאים העיקריים שעומדים בפני ה- - - אז בואו באמת ככה נשים את היד או את האצבע על הנושא העיקרי שעומד כמחסום בפני האישור.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש סוגיות דיווח אבל אני יודעת גם כן שבכדי לראות, אנחנו לא צריכים להמציא את הגלגל כל פעם מחדש, בגלל זה אמרתי להתרם על ידי.
עאידה תומא סלימאן: כאשר יש מדינות שכבר התקדמו בסוגיות האלה, שכבר היו מוכנות לחתום על סעיפים שיש בהם כל הנושא של הזרמת מידע אפשר ללמוד מהן כמה טכניקות איך התגברו על הפערים שעדיין אנחנו צופים אצלנו אם זה בעניין פיצויים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שכאשר מתקרבים לענייני תקציבים כל ההצהרות של מקבלי ההחלטות שהם פוליטקלי קורקט והם תומכים במיגור תופעת האלימות אבל כדאי לא להתקרב יותר מדיי לתקציב של המדינה בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: ואני חושבת שכן הגיע הזמן, שגם כן המדינה שחתמה ואישררה את CEDAW שיש בה בצורה הכי ברורה את אחריות המדינה על מיגור תופעת האלימות.
עאידה תומא סלימאן: אם יש מישהי שחושבת שהיא נפגעה על ידי חוסר טיפול בבעיה שלה או יש אחריות של מוסדות המדינה על המשך הסבל שלה שתהיה לה גם את האפשרות לתבוע ולבקש פיצויים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה קשה ואני יודעת שכאשר יש כל ניסיון לעשות שינוי, ברגע שהתחלתי להגיש הצעות חוק בתור חברת כנסת חדשה הדבר הראשון שהיו שואלים, יש עלות תקציבית לחוק, אם יש תשכחי מזה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן באמת, יש פערים שאפשר להתגבר עליהם.
עאידה תומא סלימאן: בנושא של ממשק הטיפול בגברים אלימים אנחנו התחלנו שם, יש לנו תכניות, נכון שזו לא תכנית הדגל המובילה, יכולים להתווכח על כך אבל בואו נודה, כנראה הבעיה העיקרית בנושא הזה זה נושא דיני האישות.
עאידה תומא סלימאן: וכדאי באמת לשמוע על זה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מזלזלת חס ושלום בכל הפערים האחרים שדיברתם עליהם אבל אני רואה שבשאר הפערים יש לפחות התקדמות מקצועית, חקיקתית וטיפולית בנושאים האחרים ואנחנו מתקדמים לשם.
<רות הלפרין-קדרי: אני חושבת שזה לא סוד שאני שותפה מלאה לעמדות שלך ביחס לצורך לשנות את כל מה שנוגע לשליטה המלאה של הדין הדתי בתחום הנישואין והגירושין ולהנהיג נישואין וגירושין אזרחיים בישראל אבל בנקודה זאת זה לא מה שמונע מישראל להצטרף לאמנת איסטנבול.
עאידה תומא סלימאן: אז בואו נגיד מה מונע.
<רות הלפרין-קדרי: אני חושבת שכפי שעורכת דין טנא הסבירה, יש מנגנונים בהצטרפות לאמנות בינלאומיות שמאפשרות הרי גם להסתייג כפי שהסתייגנו מ- CEDAW או להכניס הערה פרשנית שמבהירה שבנקודה מאוד מצומצמת בגלל באמת הדין הדתי אנחנו לא יכולים להביא לכך שנישואים כפויים או נישואי קטינות יבוטלו מכוון שהדין הדתי לא מאפשר את זה.
<רות הלפרין-קדרי: אבל זה לא מונע את ההצטרפות לכלל האמנה.
<רות הלפרין-קדרי: אנחנו בעצם נצטרף פה עם גיבנת.
<רות הלפרין-קדרי: אבל המשפט הבינלאומי מאפשר את ההצטרפות הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אני למדתי מניסיוני הצנוע מאוד שבאמנות אנחנו לא נכנסים וחותמים על אמנה כאשר אנחנו במצב האידיאלי שהאמנה רוצה להגיע אליו.
עאידה תומא סלימאן: אלא אחד מהמכניזמים הברורים ושכדאי מאוד שאנחנו נשתמש בהם זה שאנחנו נצטרך לדווח כל הזמן איך אנחנו מתקדמים בנושאים.
עאידה תומא סלימאן: זה שיש פערים, ברור, אחרת אנחנו לא צריכים את האמנה.
עאידה תומא סלימאן: אם לא היו קיימים הפערים האלה לא היינו צריכים את האמנה, היינו במצב טוב.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו בדרך כלל הולכים לכיוון של - - - אני רוצה לראות את המחויבות גם מתורגמת ליעדים ברורים שאנחנו רוצים להגיע אליהם.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאת לא תוכלי להתחייב על שום דבר בנושא הזה וזה נושא שלא לכם ולא לאנשי החוק, אלא אני יודעת איפה זה טמון.
עאידה תומא סלימאן: אבל, כפי שנאמר, יש אפשרויות להצהרה פרשנית ויש אפשרות להסתייגות ומשם אפשר להתקדם.
<הילה טנא-גלעד: אז חשוב לי להבהיר שגם השיח שלנו שהיה כאמור עם מזכירות האמנה הם הבהירו שאין ציפייה שנצטרף כשהכל מוסדר במאה אחוז.
<הילה טנא-גלעד: זאת אומרת, אנחנו בהליך הבדיקה, כמו שאת רואה, נעשה, עברנו סעיף סעיף, ובדקנו ו- - -
<הילה טנא-גלעד: אנחנו רוצים לדעת שאנחנו מגיעים לנקודה שאנחנו מבינים לאשורו את המצב, יודעים מה נדרש, מה לא נדרש.
<הילה טנא-גלעד: אבל גם מבחינת הוועדה עצמה.
<הילה טנא-גלעד: גם השיח שמתנהל מול - - - אני אמונה על כל הדיווחים, על כל מערך הדיווחים של אמנות זכויות אדם.
<הילה טנא-גלעד: יש פערים, יש שיח של זה.
<הילה טנא-גלעד: והחשיבה מבחינת האמנה זה באמת שמדינה מציגה שיש עשייה בתחומים השונים, שהיא מתקדמת, שהנושא בקידום, שהנושא בשיח, שיש מגמה של התקדמות בתוך המדינה בנושאים השונים.
<הילה טנא-גלעד: אז זה שיש פערים מסויימים זה לא מאיין את היכולת להצטרף.
<הילה טנא-גלעד: אנחנו כן רוצים לבדוק אצלנו מה המצב ושאנחנו השלמנו את התהליך בצורה מיטבית בתוך המדינה לפני שאנחנו מתקדמים הלאה.
עאידה תומא סלימאן: יש לכם איזשהו לו"ז?
<הילה טנא-גלעד: האמת שהלו"ז שלנו הוא במידה מרובה תלוי ביישום של הוועדה הבין משרדית כי יש שם הרבה מאוד דברים שהם מאוד רלוונטיים.
<הילה טנא-גלעד: וגם מבחינתם אנחנו צריכים להשלים, יש כמה דברים שידרשו סבב של התייעצות ספציפיות עם גורמים מסוימים - - -
עאידה תומא סלימאן: לחכות עוד שנתיים?
<הילה טנא-גלעד: לא, אני מאוד מקווה שלא.
<חגי מויאל: תלוי גם כמה כסף ישימו על זה.
עאידה תומא סלימאן: אתה לא נותן לי הרבה לחלום אם אמירה כזאת.
<חגי מויאל: את כבר מספיק זמן בשביל להבין שיש גם פן כזה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לתמר שוורץ, מנכ"לית רוח נשית, בבקשה.
<תמר שוורץ: תודה.
<תמר שוורץ: אני שמחה שבדיוק בעניין של הכסף כי יש לי אולי איזשהי דרך.
<תמר שוורץ: בואו נחשוב רגע בצורה יצירתית.
<תמר שוורץ: קודם כל תודה רבה ואני באמת מברכת אותך בכלל וגם על הדיון הזה, אבל על כל העשייה וגם על הדיון החשוב הזה.
<תמר שוורץ: הרימו פה כמה דברים.
<תמר שוורץ: אני אגיד מילה, רוח נשית עוסקת בהעצמה כלכלית של נשים נפגעות אלימות.
<תמר שוורץ: ביום שאחרי איך הן לא חוזרות לבן הזוג האלים ואיך הן משקמות את עצמן מבחינה כלכלית ותעסוקתית.
<תמר שוורץ: ואולי זו ההתחלה של הסיפור של הכסף.
<תמר שוורץ: אני אשמח אחרי זה גם שתתייחסי, עורכת הדין טנא, לעניין הזה.
<תמר שוורץ: את ככה אמרת את זה במילה והייתי שמחה יותר בפירוט.
<תמר שוורץ: אנחנו הגשנו חוות דעת, דיברתם על הוועדה הבין משרדית, אנחנו הגשנו את החוות דעת שלנו.
<תמר שוורץ: בעיני, את התחלת בסקירה, חברת הכנסת, את התחלת בסקירה של איפה היינו וכמה התקדמנו אז אני חושבת שבאמת התקדמנו במובן שיש לנו מקלטים להגנה ויש לנו מרכזים למניעת אלימות בקהילה שעל זה חגי אמון במשרד הרווחה.
<תמר שוורץ: אבל הסיפור של מניעה, ה-P הראשון, הוא עדיין מדשדש.
<תמר שוורץ: דרך אגב, זה לא רק בנושא של נשים נפגעות אלימות, אני עובדת סוציאלית 28 שנה, אני חושבת שמניעה זה תמיד סיפור יותר קשה.
<תמר שוורץ: יותר קשה לתת כסף למשהו שלא קרה, שלא רואים בעין.
<תמר שוורץ: יותר קל לטפל ביער אחרי שהוא נשרף, רמז דק.
<תמר שוורץ: הסיפור של המניעה ואני רוצה להביא כאן גם את הזווית הכלכלית.
<תמר שוורץ: אנחנו עכשיו בדיבור ארוך שמתחיל להראות ניצנים של התחלה של עבודה ביחד עם הממסד, עם משרד הרווחה של הסיפור של השיקום הכלכלי.
<תמר שוורץ: כי זה לא מספיק.
<תמר שוורץ: את אומרת שהיום יש מודעות לאלימות פיזית, זה נכון.
<תמר שוורץ: אבל מה עם, אנחנו קוראים להם, הסימנים הכחולים בחשבון הבנק.
<תמר שוורץ: נשים שיוצאות ממעגל האלימות ו-70% מהן מגלות שיש להן חובות.
<תמר שוורץ: גם כשהן יוצאות למקלטים.
<תמר שוורץ: הבן זוג נשאר בדירה והיא, החשבונות על שמה, היא צריכה לשלם, כמה שזה נשמע מזעזע, את שכר הדירה ואת החשבונות והרבה פעמים הוא לא נתן לה לצאת לעבור או נתן לה לצאת לעבוד ולקח את הכסף, הוא עם השליטה הכלכלית.
<תמר שוורץ: והאישה הזאת צריכה, אחרי השיקום, אוקיי הגענו אליה, היא נותרת עירומה וללא משאבים וללא אמצעים.
<תמר שוורץ: אם אנחנו נעזור לנשים האלה לשקם את עצמן כלכלית ולהיות עצמאיות הן גם ירדו מה-payroll של משרד הרווחה ושל ביטוח לאומי ושל כל מנגנוני התמיכה החברתיים שיש לנו.
<תמר שוורץ: אני חושבת שמאוד חשוב להשקיע בדבר הזה של המניעה הכלכלית, מניעה קודם כל, ואחר כך השיקום.
<תמר שוורץ: אני אשמח לשמוע איך זה יקבל ביטוי בהצטרפות שלנו לאמנה.
<חגי מויאל: רק הערה, לפחות בוועדה הבין משרדית יש לזה מרכיב מאוד מאוד משמעותי גם למניעה וגם לשיקום כי לכולנו ברור ששם אנחנו - - -
<תמר שוורץ: זה נרשם.
<תמר שוורץ: אני עוד לא הבנתי איך אנחנו - - - אני גם רוצה להוסיף, אנחנו הגשנו הצעת חוק בנושא מניעת אלימות כלכלית בגלל שהיום זה לא עבירה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול איך זה מתיישב עם הצעת החוק שעברה כבר קריאה ראשונה להרחיב את הרשות למאבק בסמים ואלכוהול, להרחיב את הסמכות לנושא אלימות ובעיקר בנושא של מניעה.
<חגי מויאל: קודם כל יש דיונים ואי הסכמות בין המשרדים לגבי הנושא הזה של הרחבת הרשות ואיזה אלימות והאם אלימות במשפחה נכנסת לתוך זה, כן או לא.
<חגי מויאל: יש דיונים בין משרדים בנושא הזה מול המשרד לבטחון פנים שאמור להוביל את זה.
<חגי מויאל: אני לא בקי בסיכומים האחרונים אבל יש אי הסכמות בהרבה מהדיונים האלה, לגבי ההכללה הזאת של האלימות, כמה תהיה הכללה של אלימות, איזה סוג אלימות תכנס לשם, מה האחריות שתהיה לרשות כזו על תחומים שמשרדים אחרים אמונים עליהם.
עאידה תומא סלימאן: זה בדיוק אותן שאלות שאני שאלתי והעלתי בדיון שהתקיים במליאה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה, שוב, ככל שאנחנו נוגעים בעוד שאלה ועוד שאלה זה מעלה שוב את החשיבות בגוף מתכלל, בגוף שמסנכרן, שמעגן משאבים ושבאמת יש לו את היכולת לנווט את הדברים לטובת הכלל ולא לטובת משרד זה או אחר.
<חגי מויאל: כן, אבל חברת הכנסת עאידה, אנחנו מסכימים שגוף מתכלל צריך להיות.
עאידה תומא סלימאן: אל תקח את זה אישי.
<חגי מויאל: אני מייצג כאן משהו, לא לוקח אישית.
עאידה תומא סלימאן: עורכת דין עדי חן, לשכת עורכי הדין.
<עדי חן: ראשית, לשכת עורכי הדין מברכת על ההצעה.
<עדי חן: אנחנו חושבים שכן נכון שמדינת ישראל תצטרף להצעה הזו אם כי בהסתייגות מסוימת וזאת כדי לא להפר בשלב הזה את הסטטוס קוו ולא לאפשר אחר כך העלאת טענות של הצטערות במכתב וכולי- - -
עאידה תומא סלימאן: זאת העמדה של הלשכה?
<עדי חן: כפי שאמרה כאן פרופסור רות הלפרין קדרי וכפי שכאן אמרה עורכת הדין טנא יש אופציה להצטרף לאמנה בהסתייגות מסוימת - - -
<קריאה: לא קיבלת החלטה של הלשכה ואת לא מדברת בשם החלטה של הלשכה עם כל הכבוד.
עאידה תומא סלימאן: גברתי, אני מבקשת, אני שאלתי שאלה מאוד ברורה.
עאידה תומא סלימאן: כפי שאמרת בהתחלה שהלשכה כך וכך וכך אני שאלתי, האם זו העמדה של לשכת עורכי הדין.
<עדי חן: אנחנו בעד האמנה.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, אני מדברת על הסעיף - - -
<עדי חן: אם יורשה לי לדבר עד הסוף ואז- - -
עאידה תומא סלימאן: יורשה לך.
עאידה תומא סלימאן: אני מנסה לברר ותפקידי לעשות את זה.
<עדי חן: לצורך הישיבה הזו אנחנו תומכים בכל מה שקשור לקידום ההליכים כדי שמדינת ישראל תצטרף לאמנה אם כי בהסתייגות מסוימת שבכל מה, וזה נוהג מאוד מקובל בקרב מדינות שמצטרפות לאמנות, ההסתייגות שלנו היא שהצטרפות לאמנה לא תחול על ענייני המעמד האישה - - -
עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני מנסה לברר גברתי, החלק הזה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, לשכת עורכי הדין החליטה שהיא - - -
<עדי חן: לא החליטה עוד.
<עדי חן: אנחנו מגיעים לכל ישיבה מוכנים מה העמדה שלנו לגבי הישיבה הזו.
עאידה תומא סלימאן: אז אני מבקשת, כשאני מבקשת ונרשמים כנציגה של לשכת העורכי דין מאוד מעניין אותי לקבל את עמדת הלשכה בנושאים שמובאים לוועדה.
עאידה תומא סלימאן: בשבילי זה מדליק הרבה מאוד מנורות כאשר לשכת העורכי דין דווקא מתייצבת ומהתחלה מתנדבת להגיד שימו הסתייגות על הנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לדעת אם זו החלטה של לשכת עורכי הדין וזאת עמדתה של לשכת עורכי הדין או לא.
<קריאה: אפשר שנייה?
<קריאה: עורכת דין עדי חן היא מייצגת את לשכת עורכי הדין וזאת העמדה - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא שואלת את מי היא מייצגת, סליחה.
עאידה תומא סלימאן: שאלתי שאלה מאוד ברורה האם יש החלטה בלשכת עורכי הדין.
<עדי חן: הנושא לא עלה להחלטה, אני לא מבינה על מה כל המהומה.
<עדי חן: העמדה שלנו לצורך - - -
<קריאה: את אמורה לייצג- - - הנושא לא הגיע לדיון ואתם לא יכולים לרשום בפרוטוקול שהוא מסמך רשמי של מדינת ישראל - - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, עורכת הדין גלי - - -
<עדי חן: תנו לנו להסביר.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת עכשיו.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת ככה, עורכת דין גלי את נמצאת מטעם נעמ"ת.