GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: גם את תבורכי.
עאידה תומא סלימאן: גברת מלי אורגד, מפקחת ארצית נוער, צעירים וצעירות, משרד הרווחה.
<מלי אורגד: שלום, בראשית הדברים אני רוצה לומר שמשרד הרווחה תומך ומוקיר את מרכזי הסיוע שהם בעצם חלק מהמערך שהמשרד מפעיל ואנחנו שותפים.
<מלי אורגד: יש לנו עבודות משותפות, יש לנו פרויקטים משותפים ובהחלט זה ברצף המענים של המשרד, מרכזי הסיוע הם בהחלט נדבך מאוד מאוד חשוב.
<מלי אורגד: אני רוצה לפרט את רצף המענים שאנחנו נותנים כמשרד.
<מלי אורגד: דיבר משה (שם בדוי) באמת הציג פה תמונה לא פשוטה.
<מלי אורגד: אני רוצה לספר לו איזה אפשרויות קיימות כרגע ויהיו בעתיד ויתפתחו כי זה הכיוון.
<מלי אורגד: יש לנו ברמה הארצית חמישה מרכזים רב תחומיים שנמצאים בכל הארץ : באר שבע - - - אני מפקחת ארצית בתחום של נפגעות תקיפה מינית מ-18 ומעלה.
<מלי אורגד: אני לא מדברת על קטינים, אני מדברת על בגירים.
<מלי אורגד: אז יש לנו חמישה מרכזים רב תחומיים שמטפלים בכ-140 מטופלים, כ-20% מהם גברים.
<מלי אורגד: בתוך מרכז רב תחומי כזה יש ייעוץ מרכז תעסוקה לאותן נפגעות.
עאידה תומא סלימאן: 140 בכלל חמשת המרכזים?
<מלי אורגד: לא.
<מלי אורגד: בכל אחד מהמרכזים יש כ-140.
<מלי אורגד: אנחנו מדברים על כ-700 או 600.
עאידה תומא סלימאן: שזה כלום.
<מלי אורגד: שזה כלום כרגע, אבל אנחנו בהחלט באיזשהו פיתוח מואץ.
<מלי אורגד: בנוסף לחמישה המרכזים הללו יש כרגע, נכון לרגע זה, 25 יחידות טיפול שנמצאות ברחבי הארץ החל מהצפון, צפת, ועד אילת.
<מלי אורגד: מדיניות המשרד היא להרחיב ולהנגיש את השירות - - -
עאידה תומא סלימאן: מה יחידות הטיפול האלה?
<מלי אורגד: יחידות הטיפול זה בדיוק כמו היחידה בטירה ששם אנחנו גם רוצים לפתח.
עאידה תומא סלימאן: שעוד לא קמה.
<מלי אורגד: שעדיין לא קמה.
<מלי אורגד: יש לנו עוד שש בפיתוח כמו טירה ועוד אחרים שאנחנו מפתחים.
<מלי אורגד: יחידת טיפול נמצאת בתוך משרד הרווחה.
<מלי אורגד: לעתים היא נמצאת במרכזים לאלימות.
<מלי אורגד: יושבים שם עובדים סוציאלים מומחים לטיפול ומגיעים מטופלים מאותו ישוב.
<מלי אורגד: לפעמים המרכזים האלו, היחידות הללו הם אזוריים ואז תלוי איך אנחנו מגדירים אותם.
<מלי אורגד: וגם שם יש לנו בערך סביב ה-500-600 מטופלים.
<מלי אורגד: מדיניות המשרד היא לפתח עוד.
<מלי אורגד: להקים כ-90 לפחות יחידות כאלה.
<מלי אורגד: בדיוק במקבילה של מרכזי האלימות שהיום יש ברמה הארצית.
<מלי אורגד: בנוסף לכל זה יש לנו חלופה אשפוזית שנמצאת במרכז הארץ ל-12 נשים שנמצאות, זו מסגרת חוץ ביתית, שנשים יכולות לשהות שם בין שבועיים לעד ה-4 חודשים - - -
עאידה תומא סלימאן: כן הוועדה עשתה סיור בחלופה.
<מלי אורגד: אה, יופי.
<מלי אורגד: ואנחנו ככה מייצבים, מפתחים וככה עוד לומדים ואולי גם יהיה מחקר מלווה.
<מלי אורגד: זהו פרויקט ייחודי שבכלל קיים בארץ, לדעתי גם בעולם.
<מלי אורגד: אנחנו בתכנון של הקמת הוסטל המשכי לאותה חלופה שזה יהיה עד שנה וחצי לפחות שאפשר כן לתת מענה של מיצוי הזכויות, תעסוקה וכולי לאותן נשים.
<מלי אורגד: גם מסגרת חוץ ביתית כזו, המשכית.
<מלי אורגד: בנוסף לזה, רציתי לדבר על מגבלת הזמן.
<מלי אורגד: אין מגבלת זמן לטיפול.
<מלי אורגד: כל טיפול זה תלוי בטיפול עצמו, אפשר שנה ואפשר להמשיך גם עד חמש שנים.
<מלי אורגד: כמובן שאחרי כל שנה יש בדיקה של יעדי הטיפול, מה עוד צריך.
<מלי אורגד: פיקוח יושב, משרד הרווחה יושב מול המטפלים ואנחנו בודקים את הצרכים.
עאידה תומא סלימאן: אז אני עושה את ההד של הקול.
עאידה תומא סלימאן: נאמר לי שזה לא נכון וכן יש הגבלה.
<משה: אחרי שנה ביקשו מאיתנו להפסיק.
<מלי אורגד: השאלה איפה זה נמצא, באחד המרכזים של משרד הרווחה - - -
עאידה תומא סלימאן: או שאין הגבלה או שיש הגבלה, לא חשוב איפה.
עאידה תומא סלימאן: אם זה במרכז או בפריפריה.
<מלי אורגד: השאלה אם זה דרך משרד הבריאות - - -
עאידה תומא סלימאן: דרך הרווחה.
<יוהנה אביב לוי: אני גרה באזור עמק חפר, אני שייכת לאזור השרון.
<יוהנה אביב לוי: בקבוצה שהייתי היינו תשע נשים.
<יוהנה אביב לוי: אין הענות, אין מקום, צריך לחכות עד שמתפנה.
<קריאה: יש רשימות המתנה.
<יוהנה אביב לוי: יש רשימות המתנה של חצי שנה, של שנה, של שנה וחצי.
<יוהנה אביב לוי: וכשמקבלים את הטיפול הוא מוגבל לשנה.
<יוהנה אביב לוי: וזה דרך משרדי הרווחה.
<יוהנה אביב לוי: ואגב, כדי לקבל אישור היה צריך - - - יש פרוצדורה מאוד מאוד ארוכה.
<מלי אורגד: אוקיי, אני שומעת.
<מלי אורגד: אני אומרת, המדיניות היא : אין הגבלה של שנה - - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, אני מצטערת.
עאידה תומא סלימאן: כאשר יש לי שני אנשים, אחד שאשתו נפגעה ואחת שבעצמה נפגעה שאומרים שנאמר להם במפורש שזה מוגבל לשנה אני לא אקבל שאין הגבלה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה בירור ורוצה תשובה ברורה, כתובה שאומרת לי או שיש או שאין כדי שהם ידעו אם הם יכולים לדרוש את הטיפול הזה ואם לא אז אני אדע מה אני צריכה לעשות בעניין ההגבלה.
<מלי אורגד: אני אשמח לקבל את הפרטים, לבחון, לבדוק את זה.
<מלי אורגד: אני כן אומרת שמדיניות המשרד היא ללא הגבלה.
<מלי אורגד: אם יש הגבלה, ואנחנו שומעים פה על שני מקרים, אנחנו נבחן ונבדוק אותם.
<מלי אורגד: לגבי אזור השרון.
<מלי אורגד: את צודקת.
<מלי אורגד: אין לנו שם יחידות אבל עכשיו הולכת לקום יחידה ברעננה, ממש בימים אלה.
<מלי אורגד: אני חייבת לומר שאנחנו מחזרים אחרי הפתחים של ראשי הרשויות.
<מלי אורגד: אני רוצה להסביר, כי כאשר רשות מקומית אומרת לא רוצה אני להקים יחידה שהרי היא זו שצריכה להגיד, יש לי נפגעות אני רוצה לתת את השירות הזה בתוך העיר שלי, אנחנו נשמח מאוד כי יש לנו את האופציה הזאת ואת האפשרות.
<מלי אורגד: כאשר רשות עושה קשיים כאלה ואחרים, אני ברמה האישית לא מוותרת, מגיעה עד לאן שצריך להגיע כדי לפתוח, והנה רעננה נתנה אוקיי אחרי הרבה זמן שלא נתנה לנו.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת - - -
<קריאה: אם רוצים הרחבה לגבי קטינים אני יכולה להרחיב, אבל כרגע זה לא מוקד הדיון.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל אנחנו בדרך כלל מברכות על כל התפתחות ועל כל שירות נוסף שמתווסף למכלול השירותים הקיימים ואני יודעת שאת מנסה ואנחנו בקשר לחלק מהתחנות הטיפוליות.
עאידה תומא סלימאן: אבל מאוד חשוב לי לדעת אם יש הגבלה או לא.
עאידה תומא סלימאן: את אומרת שהמדיניות היא לא.
עאידה תומא סלימאן: כנראה זה לא מחלחל לשטח.
עאידה תומא סלימאן: עובדה, שמענו עדויות על הגבלה.
עאידה תומא סלימאן: הדבר השני שהייתי רוצה לראות ואנחנו נפנה למשרד ולשר בעניין הזה.
עאידה תומא סלימאן: אם ראיתם לנכון, ואם חשבתם שמרכזי הסיוע ואיגוד מרכזי הסיוע חייב תקציב נוסף לשנת 2016 של 2,000,000 ₪ הייתי רוצה לראות את ה-8,000,000 כולל ה-2,000,000 האלה בגוף התקציב של המשרד השנה ב-2017-2018.
עאידה תומא סלימאן: כי לא מתקבל על הדעת, אני לא חושבת שחשבתם סתם לתת להם בונוס, אלא כי הבנתם שקיים צורך כזה, ואני חושבת ב-2017-2018 אכן יתקיים הצורך הזה ואולי אפילו יותר אז אני אפנה גם כן למשרד בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: נשארה לנו דוברת אחת ואני רוצה לסכם.
עאידה תומא סלימאן: גברת כרמית.
<כרמית פולק-כהן: כרמית פולק כהן, היועצת המשפטית של המועצה לשלום הילד.
<כרמית פולק-כהן: אז קודם כל אני רוצה כמובן להצטרף לברכות לאיגוד ולליאת שהעבודה שלנו במשך שנים היא עבודה משותפת וטובה בקידום חקיקה.
<כרמית פולק-כהן: אני מתמקדת כמובן בקטינים ומבחינתי הנתונים הם מפעימים.
<כרמית פולק-כהן: אלה נתונים שאנחנו פוגשים בשטח והיו על זה כבר כמה דיונים בוועדת זכויות הילד שעסקו בסיבות לאי פתיחת תיקים או לסגירת תיקים בהקשר של קטינים שנפגעו בעבירות מין.
<כרמית פולק-כהן: יש הרבה סיבות והסיבות הן לא פשוטות.
<כרמית פולק-כהן: אני מתחברת להצעה של ליאת לחשוב על איזשהו דיון אופרטיבי שיתן איזשהו מענה כלשהו לתופעה הזאת.
<כרמית פולק-כהן: זה דיון שידרוש המון חשיבה מכל הגורמים הרלוונטיים בגלל שאין מענה.
<כרמית פולק-כהן: זה קשה.
<כרמית פולק-כהן: זה קשה למצוא את המענה.
<כרמית פולק-כהן: אני בזמנו זוכרת שמיכל רוזין פנתה אליי אחרי הדיון ואמרה לי בואי תני לי אלטרנטיבה, תני לי אלטרנטיבה להליך הפלילי.
<כרמית פולק-כהן: בכנות, אלה דברים מורכבים שקשה לחשוב עליהם.
<כרמית פולק-כהן: קשה לחשוב על אלטרנטיבות מה קורה במקרה שבו תיק נסגר ופוגע מסתובב חופשי.
<כרמית פולק-כהן: אלה דברים שאנחנו כל יום רואים בשטח.
<כרמית פולק-כהן: בנוסף, אני רוצה לספר על מיזם שאנחנו עושים בשיתוף עם מכון חרוב וברוקדייל ושיתפנו את האיגוד במיזם הזה.
<כרמית פולק-כהן: נקרא מיזם מהלב, זה מיזם למניעת התעללות בילדים, כאשר המטרה של המיזם הזה היא בעצם לפרוץ את העובדה שילדים מדברים ללא מילים.
<כרמית פולק-כהן: הרעיון הוא לשווק את כל הנושא של מניעת התעללות בבתי ספר למורים, לציבור, להנגיש את השיח שעוסק במניעת התעללות, בהתעללות של ילדים, כדי שהציבור יבין מה זה התעללות.
<כרמית פולק-כהן: לשנות את השיח.
<כרמית פולק-כהן: בת עמי קצת דיברה על זה.
<כרמית פולק-כהן: בעצם בכל אחד מהגורמים הרלוונטיים פה ראינו שנעשה שינוי בשיח.
<כרמית פולק-כהן: השיח הוא קריטי.
<כרמית פולק-כהן: כי ברגע שיש שינוי בשיח אתה רואה שינוי פשוט במעשים.
<כרמית פולק-כהן: ובמיזם הזה אחד הדברים שהשקנו לאחרונה זה שלושה קמפיינים שהם היו בצורת אימוג'ים.
<כרמית פולק-כהן: רצינו לתת כלים לילדים לדבר ללא מילים.
<כרמית פולק-כהן: יצרנו מעין סמל SOS כזה שילדים יוכלו להשתמש בו במקרה של פגיעה וניסינו ככה להשריש אותו בשטח.
<כרמית פולק-כהן: כמובן אנחנו נשמח לשתף פעולה עם כל הגורמים הרלוונטיים ולפעול עוד למניעת התעללות בילדים.
<כרמית פולק-כהן: וזהו, ברכות לאיגוד.
עאידה תומא סלימאן: אני בינתיים הסתכלתי על משרד החינוך ונאמר לי שמשתפים פעולה איתכם.
<איריס בן יעקב: אני רוצה רק להוסיף שהשנה אנחנו חדרנו למיזם מהלב ושבוע מערכת החינוך נגד פגיעות מיניות התמקד בפניה לעזרה ואנחנו בהחלט משתפים פעולה ועושים, נעשה ביחד.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו תמיד שמחות לשמוע על דברים שהם בכיוון הנכון.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שכל פעם שאני חושבת שהנושא הזה קרוב מאוד לליבי ואני מבינה בו ומיצינו אותו, תמיד יש עוד ועוד נושאים שצריך לגעת בהם וכיוונים שצריך לפתח אותם כדי באמת שלא רק אלה שהגיעו והיו אמיצות ואמיצים והעידו ירגישו יותר טוב ויוכלו להתגבר על הטראומה הזו, אבל גם כדי שכל אלה שלא הצליחו להגיע ולא יכולות להגיע לפה גם כן נוכל לעזור להן ולתמוך ונוכל לעקור את התופעה הזו כמה שאפשר מהחברה.
עאידה תומא סלימאן: אני שוב מברכת את איגוד מרכזי הסיוע ואלפי הנשים והגברים האמיצים שעושים את המלאכה יום-יום, שעה-שעה, גם בלילה וגם ביום, על העבודה שלכם ועל הדו"ח שהגשתם ואני בטוחה שכולם ילמדו רבות מלקרוא.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפנה למשרד הרווחה, כפי שאמרתי, בעניין תקציב מרכזי הסיוע ונבקש שזה יהיה כבר בתקציב המוצע ל-2017-2018 כדי לא לבזבז יותר מדיי זמן לקראת אמצע השנה בלדרוש את התוספת התקציבית.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו גם נבקש ממשרד הרווחה תשובה בעניין הגבלת הטיפול.
עאידה תומא סלימאן: גם באופן ספציפי לשתי העדויות שניתנו פה, אבל גם באופן כללי.
עאידה תומא סלימאן: מה המדיניות, איך מועברת המדיניות הלאה ולמה זה לא מחלחל למטה.
עאידה תומא סלימאן: אני בסיכום, אנחנו נברר את זה, אשמח לקבל תשובה לוועדה.
עאידה תומא סלימאן: את הדיון האופרטיבי בעניין כל הבעייתיות בהגשת כתבי אישום והקושי בהגשת כתבי אישום ומה אפשר, האם אפשר לנסות לבדוק אלטרנטיבות גם בשינוי חקיקה וגם במודלים אחרים אנחנו נשמח לקדם את זה ואנחנו נזמן פגישה שתכלול את כל הגורמים הרלוונטיים גם מהאיגוד, גם מהפרקליטות, גם ממשרד המשפטים, גם אולי מהמשטרה שנוכל באמת לבדוק את העניין.
עאידה תומא סלימאן: בנושא התכנית הלאומית, אני חושבת שגם נשמח לקבל קודם כל מידע ולראות מתי תהיו מוכנות לעשות איזושהי סקירה ודיון על איך מתפתחת התכנית ולאן פניה מועדות כדי לדעת.
עאידה תומא סלימאן: חבל לי שחושבים על תכנית לאומית ולא חושבים להקצות תקציבים נוספים, כי היתה לנו הרבה ביקורת בעבר על הדלות שבאמצעים הקיימים כדי לדחוף נושאים כאלה, אפילו במערכת החינוך.
עאידה תומא סלימאן: מה עכשיו שמדברים על מערך הסברה והכשרות לאנשי מקצוע.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן שהמדינה תשים את הנושאים האלה גבוה בסדר העדיפות שלה.
עאידה תומא סלימאן: אני יכולה להצביע על כמה וכמה דברים שהם היו חוסכים בהם ומעבירים את הכסף לנושאים כאלה החברה הישראלית הייתה נראית הרבה יותר טובה ממה שהיא היום, ופחות סבל נגרם לאזרחים ולאזרחיות.
עאידה תומא סלימאן: ואני לא אתחיל לספור את הדברים כי אני לא אסיים אותם אם אתחיל להגיד מה היו צריכים לחסוך.
עאידה תומא סלימאן: נשאר רק את הנושא, אני חושבת שהגיע הזמן גם להתחיל להדגיש את החשיבות בהכנסת הנושא של שיוויון מגדרי אבל גם כן אלימות נגד נשים והטרדות והתקפות מיניות להכשרות של אנשי מקצוע.
עאידה תומא סלימאן: כבר באוניברסיטאות, כבר בתכניות ההכשרה להכניס את זה.
עאידה תומא סלימאן: זה היה חוסך מהמדינה הרבה עבודה של לאחר והיה חוסך הרבה סבל ששמענו עליו היום.
עאידה תומא סלימאן: אם בבתי ספר להוראה, אם בלימודי רפואה, אם בלימודי אחיות, אם במשטרה ופסיכולוגיה ועבודה סוציאלית.
עאידה תומא סלימאן: עבודה סוציאלית אני מצפה שיש להם איזשהם לימודים.
עאידה תומא סלימאן: אז בואו נחסוך מעצמנו ונגיד אנחנו רוצות את זה בהכשרות גם של עורכי דין וגם מי שעוסק בבריאות.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכולכם ואנחנו בטח ניפגש לפני הדו"ח הבא.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-7.12.2016 ואנחנו בשעה טובה נפתח את הדיונים לשנה הזו להצגות של הניתוח המגדרי, לתקציבי המשרדים השונים בתקציב המדינה לשנתיים הבאות 2017-2018, וזכינו היום להצגה ראשונה של משרד התחבורה שיציג לנו היום את הניתוח המגדרי שנעשה לתקציב ואיתנו היום, אני מאוד שמחה שכיבדה אותנו, מנכ"לית המשרד, גברת קרן טרנר שאני מבינה גם שאת חדשה בתפקיד.
<קרן טרנר: ארבעה חודשים.
עאידה תומא סלימאן: ארבעה חודשים, אז בשעה טובה ושיהיה לך בהצלחה.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד שמחה, אני בטוחה שכבר הופעת בוועדות של הכנסת לא?
<קרן טרנר: כן, אני גם כמה שנים טובות כבר.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לפתוח בזה קודם, להסביר קצת על כל מה שנקרא ניתוח מגדרי לתקציב.
עאידה תומא סלימאן: זאת החלטה שנתקבלה בממשלה כבר לפני כשנתיים וההחלטה הייתה שכל משרד יתחיל לעשות ניתוח מגדרי של ניצול התקציב שלו, איך בעצם, התקציב הזה, נהנות ממנו באופן כללי הנשים ועד כמה התקציב של כל משרד עונה על הצרכים של הנשים - מנקודת הנחה בסיסית שיש צרכים של הנשים בגלל התפקידים שלהן בחיים, בגלל השוני בתפקידים המגדריים שלהן שהן צריכות מענה עליו שלא בהכרח תמיד המשרדים וקובעי התקציבים השונים מודעים להם.
עאידה תומא סלימאן: המטרה הייתה מהכלי הזה של ניתוח מגדרי גם לבדוק לעצמנו, למשרדים השונים, עד כמה באמת מודעים לצרכים האלה, עונים עליהם ומשקפים את זה בתקציב, כאשר התקציב הוא בדרך כלל ביטוי של מדיניות וביטוי של סדרי עדיפויות שקובעים לעצמנו.
עאידה תומא סלימאן: מצד שני הכלי הזה גם ייתן לנו אפשרות, לאחר שאנחנו בוחנים ובוחנות איפה אנחנו עומדים במענה על הצרכים, לתקן ולשפר.
עאידה תומא סלימאן: ברגע שאנחנו יודעים שישנו מחסור מסוים או ישנו חוסר מענה מסוים אנחנו אמורים להסיק מזה מסקנות ולנסות לתקן הלאה, בכדי לכפות על העוול או על הפערים הקיימים שאנחנו נכיר תוך כדי פעולה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו כבר התחלנו.
עאידה תומא סלימאן: החלטת הממשלה הייתה בשנת 2014 להתחיל עם 10% ניתוח של התקציבים.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, לקחת כל משרד שייקח 10% מהתקציב שלו וינתח אותו.
עאידה תומא סלימאן: אחר כך התקדמנו ל-40%.
עאידה תומא סלימאן: ל-2017-2018 זה אמור להיות 70% מהתקציב של 2017 ו-100% מהתקציב של 2018 כך שברגע שהוחלט שהתקציב יהיה לשנתיים אנחנו יצאנו מנקודת הנחה שהמשרדים יעשו כבר את הניתוח של 100%, ולאו דווקא ישארו עם הניתוח של 70% שהוא יותר קל מבחינה זו.
<קריאה: סליחה, על תקציב הגולבל של כל המשרדים?
עאידה תומא סלימאן: הניתוח נעשה לכל משרד בנפרד.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו עשינו צעד קדימה כאשר החלטנו, שמנו לב שיש כמה מוסדות חשובים במדינה הזו שלא נכללו בהחלטת הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: כולל הכנסת.
עאידה תומא סלימאן: כולל כנסת ישראל שלא נכללה בהחלטה והיא חלק מתקציב המדינה.
עאידה תומא סלימאן: כולל בנק ישראל, מבקר המדינה והחשב הכללי.
עאידה תומא סלימאן: ארבעת המוסדות האלה לא נכללו באופן ספציפי בהחלטת הממשלה והם נמצאים בתוך תקציב המדינה וראינו לנכון לבקש מהמוסדות האלה לעשות את הניתוח המגדרי באופן וולנטרי בלי שתהיה החלטת ממשלה.
עאידה תומא סלימאן: ונכון, גם הוועדה וגם המשרד לשוויון חברתי, פנינו למוסדות האלה וכבר יש לנו תשובה והתחייבות מכנסת ישראל, מהבית הזה, דרך היושב ראש והמנכ"ל של הכנסת לעשות את הניתוח של התקציב ומתקדמים בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שהוועדה גם כן תעשה את הסקירה של תקציב הכנסת.
עאידה תומא סלימאן: אבל בינתיים בהקדמה הזו אני מסיימת ואני רוצה לתת את הזמן למנכ"לית, קרן טרנר, להציג את תקציב משרד התחבורה בניתוח מגדרי.
<קרן טרנר: תודה רבה.
<קרן טרנר: בוקר טוב.
<קרן טרנר: תקציב משרד התחבורה מורכב מתקציב שוטף, תקציב סובסידיות ותקציב פיתוח.
<קרן טרנר: כל מה שיכלנו לפלח בהיבט המגדרי עשינו ואנחנו כאן גם אחר כך לשאלות ולקבל מכם עוד נקודות מבט שלא חשבנו עליהם.
<קרן טרנר: נשמח ב-2017-18 להמשיך ולקדם את נושא השוויון המגדרי.
<קרן טרנר: אני לא אגיד כמובן, כי גם מנכ"לים גברים וגם מנכ"לים נשים, אבל אני חושבת שזו כן הזדמנות שיש מנכ"לית אישה בראשות משרד התחבורה להוביל כמה שינויים במשרד שהוא בענף יחסית גברי.
<קרן טרנר: אז אני מקווה שב-2019 נראה לכם את השינויים שעשינו ב-2017-18 והשקפים יהיו קצת יותר אופטימיים כי המצב לא כל כך מזהיר.
<קרן טרנר: אז בואו נתחיל.
<קרן טרנר: התקציב השוטף של המשרד.
<קרן טרנר: במשרד התחבורה - - - כרמלה מגן היא הממונה אצלנו על מעמד האישה וקידום שוויון מגדרי ואנחנו כבר יושבות על התכניות ל-2017-18.
<קרן טרנר: משרד התחבורה יש בו כ-1100 עובדים.
<קרן טרנר: 55% מהם נשים.
<קרן טרנר: מה שכן השכר החציוני של הנשים נמוך מהשכר החציוני של הגברים.
<קרן טרנר: אנחנו כבר נראה פילוח יותר מפורט של העניין הזה.
<קרן טרנר: כשאנחנו לוקחים את ה- - -
עאידה תומא סלימאן: אבל זה הבדל רציני, 5000 ₪.
<קרן טרנר: השקפים הבאים מלמדים קצת למה אנחנו נמצאים שם וגם אני אסביר מה אנחנו מתכוונים לעשות.
<קרן טרנר: אז אכן יש פער מאוד גדול ומטריד.
<קרן טרנר: כשאנחנו מסתכלים על העובדות בלשכה הראשית בדירוג מח"ר, דירוג של מדעי החברה והרוח, אז מרביתן נמצאות ב-39-42.
<קרן טרנר: זה אומר שיש לנו פוטנציאל לעתודה ניהולית שצריך לממש אותו.
<קרן טרנר: אנחנו צריכים שיהיו פה קצת יותר עובדות.
<קרן טרנר: יש לנו הרבה תפקידים מנהליים.
<קרן טרנר: בתפקידים המנהליים המצב שלנו לא כל כך טוב.
<קרן טרנר: מרבית העובדות שלנו בדרגות 16,18.
<קרן טרנר: זה בעיקר מקבלות קהל, פקידות בסניפי הרישוי שלנו.
<קרן טרנר: יש שם הרבה חלקיות משרה, חצאי משרות שבזה אנחנו מתכוונים לטפל בשנת 2017.
<קרן טרנר: אנחנו מתמקדים עכשיו בתכניות העבודה, בשיפור כל סביבת העבודה בסניפי הרישוי ואני מקווה - - - מכוון שיש שם - - - יש ששה מקבלי קהל גברים, הרוב שם הן נשים - - -
עאידה תומא סלימאן: ארצית?
<קרן טרנר: מקבלי קהל יש ששה גברים והשאר נשים.
<קרן טרנר: ואני מקווה שכל סביבת העבודה שלהם, שלהן, תשתנה.
<קרן טרנר: אנחנו נטפל גם בחלקיות המשרה שהיא לא מביאה שכר מכבד יותר מדיי הביתה.
<קרן טרנר: באופן כללי הגישה שלנו שאם אנחנו רוצים שירות טוב לאזרח אנחנו רוצים שסביבת העבודה תהיה מכבדת לעובד ואנחנו מאוד מתמקדים עכשיו איך לעשות את מקום העבודה של העובדים שם טוב יותר.
<קרן טרנר: זה ישפיע על מרבית הנשים אצלנו שהן מקבלות קהל ברישוי.
<קרן טרנר: כשאנחנו מסתכלים לכמה עובדים יש תואר אקדמאי אז ל-27% מעובדי המשרד יש תואר אקדמאי, מתוכם 45% הן נשים.
<קרן טרנר: זאת אומרת, כמעט חצי.
<קרן טרנר: עדיין יש לנו אתגר במשרד התחבורה לראות איך אנחנו הופכים למשרד עם הרבה יותר תארים אקדמאים.
<קרן טרנר: מבחינת ה - - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, 27% מקרב עובדי המשרד הינם בעלי תואר אקדמי.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, 73% הם בלי כל תואר אקדמי?
<קרן טרנר: יש לנו 18% בלי 12 שנות לימוד.
<קרן טרנר: כל השאר בלי תואר ו-27% עם תואר.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, איזה סוג של תפקידים יש במשרד שהם לא מחייבים נגיד 12 שנות לימוד.
<קרן טרנר: אז קודם כל מקבלי קהל ברישוי לא מחוייב.
<קרן טרנר: זה גם תוצאה של מכרזים קודמים.
<קרן טרנר: אגב, כשאנחנו עכשיו מוציאים מכרזים עם דרישת סף של תואר אקדמי אנחנו נתקפים על ידי העובדים שאנחנו מפלים עובדים ללא תואר מקידום.
<קרן טרנר: אבל אני גם חושבת שהמשרד צריך להיות הרבה יותר אקדמאי ואנחנו גם מעודדים את העניין הזה.
<קרן טרנר: יש לנו הרבה עבודות שנוגעות לקבלת קהל, מערכות, עבודות יחסית טכניות.
<קרן טרנר: אבל העובדים לאט לאט יוצאים ללימודים וגם נשים מבוגרות יוצאות ללימודים ואנחנו מעודדים את זה.
<קרן טרנר: המזכירות המנהלות לשכה זה גם לא מחוייב בתואר.
<קרן טרנר: זה גם חתך הגילאים, אני חושבת שהדור הצעיר כבר מגיע יותר עם תארים והעובדות הוותיקות והמסורות שלנו חלקן בלי תארים.
עאידה תומא סלימאן: אני פשוט אמרתי את זה, אני לא רוצה שיבינו אותי לא נכון, פשוט אנשים שעובדים שהם בלי תואר זה כבר חסם להתקדמות בשירות המדינה ואם 45% מהנשים שהן חמישים ומשהו אחוז מכלל העובדים במשרד הן רק 45% מה-27% אז זה יוצא משהו כמו 12%-13% מהנשים רק יש להן אז זה מסביר - - -
<קרן טרנר: יש לנו הרבה נשים מנהלות לשכה והרבה נשים פקידות ברישוי שזה הרבה מאוד מהעובדות ושמה לא נדרש תואר.
<קריאה: אחרי תכנית אקדמיזציה שהייתה במשרד שהעלו ב-10% לפחות בשנתיים האחרונות, העלו את אחוזי האקדמאים במשרד.
עאידה תומא סלימאן: אז זה לאחר העלאה ה-27%.
<קרן טרנר: כשאנחנו מסתכלים מי נמצא בחוזה אישי ומי בהסכם קיבוצי אז אנחנו רואים שהרבה מהגברים בחוזה אישי, פחות נשים, וכמובן שזה משפיע על השכר.
<קרן טרנר: זה כמובן תולדה של ההשכלה והדירוג והתפקיד עצמו.
<קרן טרנר: לא בכל תפקיד יש חוזה אישי.
<קרן טרנר: אולי נתון קצת מעודד, לא יותר מדיי.
<קריאה: לכל בעלי החוזה האישי יש תואר אקדמי?
<קרן טרנר: מבחינת שכר הברוטו הממוצע - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל צריך לשים לב ש-45% מאלה בעלי התואר האקדמי הן נשים אבל הן לא נמצאות, כנראה, בחוזים האישיים.
<קרן טרנר: לא, הרבה מהן כן.
<קרן טרנר: אם כבר יש אישה בחוזה אישי - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל זה לא מסביר את הפער של 5000 ₪ בשכר שלהן.
עאידה תומא סלימאן: אם הן נמצאות גם כן בחוזים אישיים זה אמור להעלות את השכר החציוני.
<קרן טרנר: נכון.
<קרן טרנר: אבל יש לנו מעט נשים בתפקידים בכירים והרבה נשים בתפקידים זוטרים אז גם הממוצע שלנו - - -
<סופיה אילן: סליחה, אני סופיה אילן, יועצת של קרן.
<סופיה אילן: חלק מהנשים שיש להן תואר והן בדירוג של מח"ר והן בפנסיה התקציבית מהדור הקודם, בעצם לא הייתה להן אפשרות לעבור לחוזים האישיים.
<קרן טרנר: לא היה להם עניין לעבור כי הן - - -
עאידה תומא סלימאן: כי אז הן מאבדות מהפנסיה שלהן.
<קרן טרנר: מבחינת השכר ברוטו אז השכר הברוטו של שתי הקבוצות עלה בין 2015 ל-2016.
<קרן טרנר: העלייה של הנשים קצת יותר גבוהה.
<קרן טרנר: נשים בדירוג חוזים אישיים הייתה עלייה משמעותית.
<קרן טרנר: אני חושבת שאני זאת שהעליתי את העניין הזה.
<קרן טרנר: הייתי לפני זה סמנכ"לית אבל זה בכל זאת עלייה.
<קרן טרנר: אולי זה נתון אופטימי אבל הוא לא כזה מזהיר, זו נראית עלייה מאוד יפה אבל זה מעט מאוד נשים שנהנות מהעלייה הזאת.
<קרן טרנר: תקציב ההדרכה והרווחה שלנו עומד על 4 מיליון ₪.
<קרן טרנר: ויש לנו בנוסף 600 אלף ₪ שמוקצים לנושא של קידום מעמד האישה ושוויון מגדרי.
<קרן טרנר: הפעילות שאנחנו מבצעים בתחום הזה, אנחנו מאוד משתדלים לא ללכת - - -
עאידה תומא סלימאן: ה-4 מיליון ₪ הם כמה באחוזים מהתקציב הכולל?
עאידה תומא סלימאן: רק כדי שתהיה לנו פרופורציה.
<קרן טרנר: זה הדרכה ורווחה כלליים.
<קרן טרנר: זאת אומרת, כשאנחנו מנכים את השכר ואת הארנונה ואת הכל.
<קריאה: זה יוצא בערך 5% מהתקציב השוטף, לא כולל שכר.
עאידה תומא סלימאן: וזה הדרכה ורווחה כלליים, גברים ונשים.
<קריאה: יש 600 אלף ₪ לנשים בלבד.
<קרן טרנר: התקציב של 4 מיליון מתחלקים פחות או יותר בהתאם לחלק היחסי, אין לנו איזה משהו קיצוני שאנחנו רואים שם, של ניצול של קבוצה כזו או אחרת.
<קרן טרנר: מה שכן, 600 אלף ₪ נוספים מוקצים לנושא של קידום מעמד האישה ושוויון מגדרי.
<קרן טרנר: הפעילות שנעשית בתחום הזה זה קידום נשים לעמדות השפעה.
<קרן טרנר: יום האישה הוא לא יום של ספא ולקים ומקרמה.
<קרן טרנר: אני אפילו לא יודעת מה זה מקרמה.
<קרן טרנר: זה יום בסימן העצמה נשית.
<קרן טרנר: כרמלה אחראית על התכנים, היא מביאה נשים עם השראה כדי להראות לנשים שאפשר גם אחרת.
<קרן טרנר: סדנאות והצגות בנושא אלימות והטרדה מינית - - -
עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שזה לכלל העובדים, לא רק לנשים.
<קרן טרנר: זה מה שבאתי לומר.
<קרן טרנר: בשנת 2017-18 הדגש הולך להיות על שוויון מגדרי.
<קרן טרנר: אנחנו כן נמשיך לטפל בהעצמת האישה, אבל יום האישה לא יהיה רק לנשים כמו שהוא היום.
<קרן טרנר: הוא הולך להיות לכולם.
<קרן טרנר: ואם אני אקח דקה לתת את האני מאמין שלי שאיפשהו תכננתי לתת אותו בסוף.
<קרן טרנר: אני חושבת שברגע שגברים לא יוותרו על הורות אז נשים גם לא יוותרו על עבודה ושתי הקבוצות מפסידות כרגע מחוסר האיזון.
<קרן טרנר: אנחנו נרצה לתת דגש על איזון בין משפחה ועבודה גם לגברים וגם לנשים.
<קרן טרנר: גם הגברים מפספסים היום בגדול.
<קרן טרנר: אני מנכ"לית משרד התחבורה, זה לא אומר שבעלי הוא כל היום בבית.
<קרן טרנר: אנחנו בהורות שוויונית, אבל זה מחייב שגם הגברים ייצאו לפחות פעמיים בשבוע הביתה לקחת את הילדים.
<קרן טרנר: אני חושבת שברגע שגברים ייצאו פעמיים בשבוע לקחת את הילדים לא יהיה פער כזה גדול בין להעסיק אישה ללהעסיק גבר.
<קרן טרנר: ואני חושבת שזה מתחיל מכשאנחנו צעירות ויודעים שעוד מעט נהיה אמהות, זה ממשיך כשיודעים שאנחנו אמהות ואחר כך כבר בגילאים מבוגרים מסתכלים על הרזומה שלנו אז אם היינו אמהות הרבה מאוד זמן ולא קידמו אותנו אז אנחנו בבעיה.
<קרן טרנר: אז ב-2017-18 הולך להיות - - -
עאידה תומא סלימאן: אני מסכימה עם זה, למרות שהייתי חושבת, עד שנגיע למצב הזה מגיע לנשים שיהיה להן יום האישה.
עאידה תומא סלימאן: ומגיע לגברים שיהיו במשרדים בלי הנשים שיצאו ליום האישה ויידעו כמה הן נחוצות בתוך המשרד.
עאידה תומא סלימאן: כשלא יידעו להסתדר בתוך המשרד.
<קרן טרנר: אנחנו נלמד אותם את זה בדרך אחרת.
<קרן טרנר: כשאני מסתכלת על תקציב הפיתוח אנחנו קצת מתקשים את הכבישים והמחלפים שלנו לחלק בהיבט המגדרי אבל כן כמה נתונים ניסינו לראות מה יכול לעניין.
<קרן טרנר: אז בעשור האחרון, כשאנחנו מסתכלים על תאונות דרכים שזה נושא שאנחנו, כמובן, מאוד מתמקדים בו במשרד, 73% מההרוגים שלנו הם גברים אז יש הרבה יותר הרוגים גברים מנשים.
<קרן טרנר: הפרופורציה של נשים הרוגות כנוסעות גבוהה פי שלושה מזו של גברים.
<קרן טרנר: אנחנו רואים בדיאגרמה כאן, אני אסביר אותה בעל פה.
<קרן טרנר: יש פחות הרוגות נשים, והנשים שנהרגו בתאונות דרכים נהרגו בעיקר כהולכות רגל וכנוסעות.
<קרן טרנר: גברים בעיקר כנהגים.
<קרן טרנר: זה כמובן תולדה של מחזיקי רישיון הנהיגה הם כמובן רבים יותר גברים וגם מסקר משקי בית עולה שלכל משק בית שיש בו רק רכב אחד אז בדרך כלל המפרנס העיקרי - - - רואים את זה אחרי זה בנתונים של התחבורה הציבורית.
<קרן טרנר: אז זה גם מי שנוהג, זה מסביר את זה וזה גם מסביר עוד מעט את התחבורה הציבורית.
<קרן טרנר: עכשיו נעבור לתחבורה ציבורית.
<קרן טרנר: מבחינת תקציב המשרד לתחבורה ציבורית, אנחנו משקיעים כמעט 6 מיליארד ₪ בסבסוד נסיעות אוטובוס, רכבות, רכבות קלות, זה תקציב התמיכות שלנו.
<קרן טרנר: באוכלוסייה הכללית יש לנו 23% מסך הנסיעות שמתבצעות בתחבורה הציבורית, השאר בתחבורה פרטית.
<קרן טרנר: באוכלוסיית הנשים יש יותר הישענות על תחבורה ציבורית, זה 30%.
<קרן טרנר: מספר הנוסעות גבוה ממספר הנוסעים.
<קרן טרנר: 60% בקווים העירוניים ו-55% בקווים האזוריים.
<קרן טרנר: אני מניחה שזה תולדה שנשים עובדות יותר קרוב - - -
<קריאה: גבר לוקח את הרכב.
עאידה תומא סלימאן: צריך לזכור שיש נשים שאין להן תחבורה ציבורית שישתמשו בה.
עאידה תומא סלימאן: היו מוסיפות ל - - -
<קרן טרנר: אנחנו עוד מעט נראה את זה.
<קרן טרנר: מבחינת רכבת ישראל זה נחלק בערך שווה בשווה.