GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<רינת כהן: יחד עם זה אני מסכימה פה שמרבית - - - ההכשרה המקצועית בארץ מיועדת לעובדי כפים ומדובר פה במקצועות שברובם או לפחות בהרבה מקצועות או ענפים יש כשל שוק.
<רינת כהן: לדוגמה, מכונאות רכב, חשמל, אוטוטרוניקה, תחומים שבהם אנחנו כן שואפים גם לקדם את המודעות להכשרה מקצועית בקרב הצעירים, כדי להבין שזה יכול להיות מסלול קידום לקריירה מאד טובה עם פרנסה בצידה.
<רינת כהן: זה באופן כללי.
<רינת כהן: לגבי הנושא של נשים, כמה התייחסויות.
<רינת כהן: דבר ראשון, אנחנו מאד שואפים לפתוח את הענפים השונים שיש לנו.
<רינת כהן: היום יש ענפים ספציפיים שהם עם מגמה של מה שנקרא אוריינטציה גברית.
<רינת כהן: זאת אומרת שמאד קשה לשכנע נשים היום להיכנס למקצועות כמו למשל חשמל, מתכת או מכונאות רכב.
<רינת כהן: יחד עם זה אנחנו רואים כניסה של הרבה מאד נשים לתחום נגרות.
<רינת כהן: יש ענפים שמאד מאופיינים ונחשבים נשיים כמו מינהל, מטפלות, טיפוח החן.
<רינת כהן: למחשבים דרך אגב יש כניסה מאד אינטנסיבית של נשים שפה אנחנו גם מברכים, כיוון שמדובר במקצוע שהוא עם שכר יחסית גבוה במשק.
<רינת כהן: לגבי הנשים הערביות, התייחסת לנושא של המגזר הערבי, אנחנו מהנתונים שיש אצלנו במערכת הממוחשבת רואים עלייה משמעותית מבחינת הכמות של תלמידות שלומדות אצלנו.
<רינת כהן: למשל, ב-2013 רק 354 נשים ערביות השתתפו בהכשרות המתוקצבות.
<רינת כהן: זאת אומרת, אני לא מדברת פה על הכשרות של בתי ספר פרטיים שפותחים ושם אנחנו מפקחים, אלא אני מדברת על הכשרות שהמדינה מממנת עבור דורשי עבודה.
<רינת כהן: שני דברים שמהם אנחנו - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, ב-13' היו 354.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה ב-15'?
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עד היום?
<רינת כהן: אני רוצה לציין, אנחנו רואים עלייה הדרגתית ל-583 נשים בשנת 2014, בשנת 2016 788 נשים, בשנת 2015 886 - - -
עאידה תומא סלימאן: לפי שהבנתי, יש לכם רק מרכז ממשלתי אחד להכשרה מקצועית בצפון לערבים בטאמרה?
<רינת כהן: נכון, אבל יחד עם זה - - -
עאידה תומא סלימאן: מרכז אחד?
<רינת כהן: מתוך חמישה.
עאידה תומא סלימאן: מתוך חמישה, כן.
<רינת כהן: יחד עם זה אני חייבת לציין, שניה, שניה - - -
עאידה תומא סלימאן: אני הבנתי את הרמז.
עאידה תומא סלימאן: הבנתי את הרמז שזה אחד מתוך חמישה כלומר, 20% מותאם אבל האוכלוסייה לא מרוכזת בטאמרה.
<רינת כהן: אני חייבת לציין שגם לדוגמה, במרכז להכשרה "תל ארזה" שיושב בירושלים ובמרכזים נוספים אין מניעה ומשתתפים שם - - -
<קריאה: גם בכרמיאל - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה, ה-786, באותה השנה כמה בכלל?
<רינת כהן: אני אסיים את המשפט.
<רינת כהן: במרכזים האחרים משתתפת אוכלוסייה ערבית, חרדית, מכל המגזרים שיש ואין מניעה.
<רינת כהן: זאת אומרת, זה לא משהו שהוא פתוח, אם זה תל ארזה או כרמיאל, או אשקלון, רק ליהודים בלבד, ממש ממש לא.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לשאלה שלי, נשים ערביות שעברו הכשרה אצלכם, ב-2015 היו 880 או 886.
עבד אל חכים חאג' יחיא: בסך הכול במדינה, בלשכה שלכם, במשרד שלכם - - -
<רינת כהן: סך האנשים שהיו בשנת 2015, לדוגמה, היו 767 נשים שלמדו, לגבי - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אומר שזה חצי מהאנשים?
<רינת כהן: בואו נעשה קצת סדר בנתונים.
<רינת כהן: ב-2015 סך הכול רק קורסים מתוקצבים, אני לא מדברת אתכם על מסלולים אחרים, בקורסים מתוקצבים למדו סך הכול 4,233 תלמידים.
<רינת כהן: מתוכם 1,767 נשים ומתוכן נשים ערביות למדו 800 - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: 50% מהנשים.
עאידה תומא סלימאן: כן, זה בסביבות 50%.
<שרה פריזרוביץ': התבלבלת עם השוברים?
<קריאה: התבלבלת, ברור.
<קריאה: נשים ערביות - - -
<רינת כהן: אני רק אתקן פה שהנתונים לפני כן היו לגבי שוברים, 886 נשים ערביות.
<רינת כהן: לא מעט נשים בהשוואה למה שנלמד פה ואנחנו כל הזמן במגמה של שיפור.
<רינת כהן: דרך אגב, גם נציין את השוויון שבנושא של נשים חרדיות אנחנו רואים כל הזמן שיפור.
<רינת כהן: אני אשמח גם אם שרה תתייחס פה לעניין התקציבי שאמרת לפני כן - - -
עאידה תומא סלימאן: אני רק רוצה לשאול אותך.
עאידה תומא סלימאן: מה שאת ציינת שם, הסטטיסטיקה הזו, האם אתן אתי?
<קריאה: דקה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול אם תואילו להקשיב לי לרגע.
<רינת כהן: זה - - -
עאידה תומא סלימאן: כן אבל אני לא שואלת על הנתונים.
עאידה תומא סלימאן: רציתי לשאול שאלה אחרת.
עאידה תומא סלימאן: בעניין הכשרות מקצועיות והדברים שנתת, האם אלו הכשרות מקצועיות שמתקיימות במרכזים הממשלתיים או הכלליים?
עאידה תומא סלימאן: כלומר, כולל אלה המתוקצבים על ידי המדינה במרכזים פרטיים או - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: מפוקחים.
עאידה תומא סלימאן: מפוקחים על ידי המדינה?
<שרה פריזרוביץ': יש קורסים שמפוקחים על ידי המדינה, אנחנו לא מדברים על זה כרגע.
<שרה פריזרוביץ': שם כל אחד מכספו הפרטי הולך, נרשם לאן שהוא רוצה, אנחנו עושים את הפיקוח, תעודות.
עאידה תומא סלימאן: מבחינת המתוקצבים - - -
<שרה פריזרוביץ': מבחינת התקצוב יש שני מסלולים עיקריים.
<שרה פריזרוביץ': יש מסלול אחד שזה שוברים, שם התקציב לאורך השנים הלך וגדל ומה שרינת ציינה קודם לגבי ה-800, היום יש כרגע 788 וב-2015 היו 886, אלו נשים מהמגזר הערבי שקיבלו שובר.
<שרה פריזרוביץ': הן באו למרכזי הכוון, אמרו שהן רוצות - - - אותן למשהו שמתאים להן, אמרו שהן רוצות ללמוד, השתלבו - - -
עאידה תומא סלימאן: שניה, תני לי רגע.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, הסטטיסטיקה שנתתם, הכללית, גם על הנשים הערביות מתוכה, האם זה כלל הנשים שעברו הכשרות מקצועיות, לא חשוב באיזה מסלול, אם אלה ההכשרות או השוברים - - -
<שרה פריזרוביץ': השוברים - - -
עאידה תומא סלימאן: תנו לי לסיים את השאלה.
עאידה תומא סלימאן: אולי אז תדעו מה אני שואלת.
עאידה תומא סלימאן: אני רציתי פשוט להבהיר.
עאידה תומא סלימאן: יכול להיות שלא קלטתי אבל אני שואלת.
עאידה תומא סלימאן: האם זה מספר הנשים באופן כללי במדינת ישראל שעברו הכשרות מקצועיות מתוקצבות ממדינת ישראל, לא חשוב לי באיזה מסלול?
עאידה תומא סלימאן: האם זה המספר הכללי?
<שרה פריזרוביץ': לא, זה מה שאני אומרת.
<שרה פריזרוביץ': ה-800 תלמידות הן רק במסלול של שוברים.
עאידה תומא סלימאן: אני לא שואלת על ה-800, אני שואלת על ה-1,700.
חנין זועבי: זה ערביות ויהודיות במסלול של שוברים.
<שרה פריזרוביץ': לא, לא, רגע.
עאידה תומא סלימאן: הנה.
עאידה תומא סלימאן: אף אחד לא מבין.
<שרה פריזרוביץ': רגע, שניה, שניה רגע.
עאידה תומא סלימאן: תנו לי תשובה פשוטה.
<שרה פריזרוביץ': יש מסלול של שוברים, זה מסלול אחד.
<שרה פריזרוביץ': יש מסלול נוסף שהוא קורסים שאנחנו מתקצבים את הקורס במלואו.
<שרה פריזרוביץ': בקורסים הכלליים, מסך כל האוכלוסייה ב-2015 היו 4,233, מתוכם נשים 1,767.
<שרה פריזרוביץ': מתוך ה-1,767 אין לנו כרגע פה את הפילוח כמה במסלול הזה היו נשים מן המגזר הערבי.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שרציתי לדעת.
עאידה תומא סלימאן: מדינת ישראל הכשירה מקצועית בשנה הקודמת 1,700 נשים.
<שרה פריזרוביץ': לא.
<רינת כהן: מתוקצב.
<שרה פריזרוביץ': במסלול שוברים הכשירה עוד נשים, אני אגיד לך את המספר - - -
<שרה פריזרוביץ': אמרתי - - -
<קריאה: סך הכול 2,500.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן לכן להמשיך אבל אני רוצה, כי אני יודעת היום, שניה, חבר הכנסת אלי אלאלוף הוא אחד היוזמים ואולי המובילים מבין ארבעתנו והוא הצטרף אלינו.
אלי אלאלוף: שאלת הגיל - - -
<שרה פריזרוביץ': רגע, רק הבהרה אחת.
<שרה פריזרוביץ': יש לי את הנתון.
<שרה פריזרוביץ': ב-2015 הוכשרו במסלול שוברים 2,700 איש.
<שרה פריזרוביץ': במסלול של הכשרה מקצועית 4,200.
<שרה פריזרוביץ': סך הכול 4,000 איש הוכשרו ב-2015.
אלי אלאלוף: מתוכם כמה נשים ערביות?
<שרה פריזרוביץ': נשים ערביות 800.
עאידה תומא סלימאן: כמה נשים בכלל קודם?
<שרה פריזרוביץ': נשים בכלל - - - נשים.
<שרה פריזרוביץ': מתוך 4,000 2,800 נשים.
עאידה תומא סלימאן: 2,800 נשים.
חנין זועבי: ערביות?
עבד אל חכים חאג' יחיא: שהן 40%.
<שרה פריזרוביץ': ערביות יש לי רק את הנתון של השוברים.
חנין זועבי: הוא 788?
<שרה פריזרוביץ': לא, 700 הן רק בשוברים, יש גם את במסלול הכללי.
<שרה פריזרוביץ': אני מניחה שאולי - - -
עאידה תומא סלימאן: כלומר, ההצהרה הגדולה של להכניס יותר נשים ערביות או יותר חרדים, עדיין לא קיבלנו תמונה איך היא מתורגמת בפועל להכשרות מקצועיות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נגיע לזה אבל בינתיים אני רוצה לתת את זכות הדיבור לחבר הכנסת אלי אלאלוף, כי גם כיוזם הוא יצטרך לנוע בין הועדות השונות.
אלי אלאלוף: תודה עאידה.
אלי אלאלוף: אני מאד מתרגש לבוא לוועדה שלך.
עאידה תומא סלימאן: סוף סוף.
אלי אלאלוף: הנושא, את יודעת שהוא קרוב ללבי, הנושא של מעמד האישה בוודאי ואנחנו חייבים לתקן את המעמד של האישה.
אלי אלאלוף: לצערנו, הנושא הזה הוזנח ועוד לא מתוקן כמו שצריך להיות, מעמד האישה הערבייה.
אלי אלאלוף: עד עכשיו היו לנו דעות קדומות "לא מעוניינות לעבוד", "לא מעניין אותן" וכו'.
אלי אלאלוף: לצערי אחד הנתונים שחסר לנו הוא כמה ביקשו את השובר או את הקורס ולא קיבלו?
אלי אלאלוף: יש פה תופעה חברתית מדהימה.
אלי אלאלוף: הנשים הערביות רוצות לעבוד כמו כל הנשים, כמו חלק מהגברים החרדים וכמו כל חלק מהאזרחים במדינה.
אלי אלאלוף: לצערנו אין נתונים על זה.
אלי אלאלוף: אף אחד לא מסוגל לתת ואני אתן דוגמה אישית.
אלי אלאלוף: הבן שלי הלך להירשם לקורס, לא אגיד לכם איפה ומה, הם רק 22 שהתקבלו מתוך 250 מועמדים.
<קריאה: פחות מ-10%.
<שרה פריזרוביץ': לאוכלוסייה הכללית, נכון?
<שרה פריזרוביץ': לא מקבלים - - -
אלי אלאלוף: אבל מתוכם רק שליש.
אלי אלאלוף: עשו מאמץ אדיר במגזר הערבי לשלם 52,000 שקל לשנתיים כדי להשתלב בהכשרה.
אלי אלאלוף: שליש.
אלי אלאלוף: זה פשוט מדהים לראות.
אלי אלאלוף: הכשרה מקצועית היום היא כבר לעשירים.
אלי אלאלוף: לי ברוך השם יש אבל לאחרים?
אלי אלאלוף: בלי לדבר על זה שזה במרכז הארץ ואנשים ייסעו כמו הבן שלי אז נתתי לו את התנאים שאני יכול אבל מה עם האחרים?
אלי אלאלוף: לנסוע מבאר שבע שאנחנו גרים שם לתל אביב, לדרום תל אביב, רחוק מתחנת הרכבת, זה רחוק.
אלי אלאלוף: זה אומר שהיום, הכשרה מקצועית, אין לה שום עדיפות במדינה, לא למגזר הערבי ולא למגזר הכללי.
אלי אלאלוף: אנחנו חייבים לשנות את התדמית ואת המעמד של הכשרה מקצועית, זו המחלה שלנו.
אלי אלאלוף: המחלה האמתית, חברים, עד עכשיו, הכשרה מקצועית היא לנכשלים, לחלשים.
אלי אלאלוף: הדוח של פרופ' ריקשטיין מ-2010 והדוח של העוני מציינים שהכשרה מקצועית היא אחד המרכיבים הטובים ביותר להוצאה מן העוני, כי זה מכניס לחלק מהמשפחות שכר שני, משכורת שניה, זה משפר כלכלית ודאי את מצב המשפחה, זה מחזק את – אני לא אוהב את המלה פריפריה, אני תושב הפריפריה – בז'רגון הפוליטי זה מחזק את הפריפריה, מחזק את האזורים הנדרשים והאזורים הנדרשים האלה בהכשרה מקצועית יפסיקו לחזק את מרכז הארץ.
אלי אלאלוף: היום הפריפריה מחזקת את מרכז הארץ, לא ההיפך.
אלי אלאלוף: כל הבוגרים שלנו, הטובים ביותר, לצערי אין להם ברירה, מגיעים למרכז הארץ.
אלי אלאלוף: זאת אומרת שאנחנו עובדים בשביל תל אביב.
אלי אלאלוף: תל אביב לא מחזיקה - - -
<קריאה: גם עוברים לגור לפעמים.
אלי אלאלוף: ודאי ואז זו החלשה של התא המשפחתי, החלשה של הרקמה החברתית והחלשה של הפיתוח האזורי שלנו.
אלי אלאלוף: אין כמו הכשרה מקצועית כדי לחזק.
אלי אלאלוף: נקודה שניה, הכשרה מקצועית צריכה להיות קרש קפיצה, זה לא סוף פסוק.
אלי אלאלוף: הכשרה מקצועית היא לא רק ללמוד להיות גננת או עוזרת גננת.
אלי אלאלוף: לא, זו גם אפשרות להיות מחר מחנכת ברמה גבוהה יותר.
אלי אלאלוף: אין מסלול כזה.
אלי אלאלוף: לא מכירים בתארים האלה במערכת החינוך.
אלי אלאלוף: אין תיאום בין המשרדים.
אלי אלאלוף: למה טכנאי, איש הכשרה מקצועית, לא יכול, כי הרי בבתי ספר להכשרה מקצועית, אתם ודאי יודעים, אסור לעשות יותר מ-14 יחידות בגרות.
אלי אלאלוף: יעני, אתה עבד של המפעל, אתה עבד של התחום הזה.
<שרה פריזרוביץ': למה אסור?
אלי אלאלוף: ככה זה.
<שרה פריזרוביץ': לא, לא - - -
אלי אלאלוף: לא, לא, נעשה ויכוח במקום אחר.
אלי אלאלוף: תתקני אותי.
אלי אלאלוף: אני לא אתן לך נשיקה לאור המעמד הזה אבל אני אשמח.
אלי אלאלוף: בוגרים של בתי ספר הטובים ביותר בהכשרה מקצועית בבתי ספר מקצועיים, אסור להם יותר מ-14 יחידת בגרות אז איך המסלול למעלה, של הנדסאים להנדסה - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: בבתי ספר מקצועיים זו הכוונה של - - -
אלי אלאלוף: אין היום את האפשרות הזו ואלה בולמים.
אלי אלאלוף: לכן הכשרה מקצועית צריכה להיות קרש קפיצה, לא סוף פסוק.
אלי אלאלוף: מה שקורה עם הכשרה מקצועית מוגבלת, ברמה הניתנת היום, רק שתבינו, יש חמישה, רק חמש מסגרות ממלכתיות.
אלי אלאלוף: 426 מסגרות פרטיות.
אלי אלאלוף: תבינו את המספר.
אלי אלאלוף: האם זו לא בריחה של המדינה מאחריותה לנושא הזה?
אלי אלאלוף: ואתם רוצים להגיד לי שאתם יודעים, כמו שאנחנו בדקנו בנושא הבנייה, חאג' יחיא ואני, אתם רוצים להגיד שאתם יודעים לפקח על 426?
אלי אלאלוף: אתם לא יודעים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לכם את הכוח אדם לפקח על 426?
אלי אלאלוף: ודאי, ודאי.
אלי אלאלוף: תאמין לי.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, היום, הכשרה מקצועית לא מאפשרת מוביליות חברתית מקצועית כלכלית של מי שעובר אותה.
אלי אלאלוף: דבר שני, לא תופסת את המעמד שלה במדינה ולא תורמת למה שרוצים שהיא תתרום, לשיפור פריון בעבודה ובכלכלה שלנו.
אלי אלאלוף: זאת אומרת, בזה שהורידו לקרשים את התחום הזה, שנבין שכולנו, כולנו, גם אלה שלא יודעים מה זה לסובב בורג, אנחנו שותפים לעבירה הנוראית.
אלי אלאלוף: לא אסתיר שיחד עם הרבה חברים רצינו להעביר את ההכשרה מקצועית למשרד החינוך, שאחראי על החינוך של כולם.
<רינת כהן: של הנוער.
אלי אלאלוף: של כולם.
אלי אלאלוף: רצינו גם את מעונות יום וגם את המכללות – לא הצלחנו.
אלי אלאלוף: נכשלנו.
אלי אלאלוף: כפוליטיקאי, מותר לי להודות בכישלון, לא?
אלי אלאלוף: אז אנחנו נכשלנו.
אלי אלאלוף: הפוליטיקאים האחרים הצליחו יותר מאתנו.
אלי אלאלוף: העבירו את זה למקום שהיה נוח פוליטית, לא עניינית, כי הכשרה מקצועית היום אין לה שום מערכת שיכולה לדעת, אחרי שעשתה קורסים לכמה אלפים, אם הם מצאו עבודה בתחום הזה, אין להם שום מחקר - - -
<שרה פריזרוביץ': יש לנו - - -
אלי אלאלוף: אין לכם יחידת - - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה, סליחה.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, תוכלי אחר כך לענות.
אלי אלאלוף: תאמיני לי, יש לי ניסיון.
אלי אלאלוף: למה לא נתתם את הנתונים לממ"מ?
אלי אלאלוף: למה עד יום - - -
אלי אלאלוף: תפנו לבוסית שלכם ותגידו.
אלי אלאלוף: אני אשמח שתתקנו את הדוח.
אלי אלאלוף: תקבלו את הדוח היום, אם אתם רוצים - - -
<שרה פריזרוביץ': הכול נמצא.
אלי אלאלוף: הכול נמצא.
אלי אלאלוף: מאד.
<שרה פריזרוביץ': אתה מלווה לאורך זמן - - -
אלי אלאלוף: מהם המקצועות היום בהכשרה מקצועית שרצוי להשקיע בהם, לפי אזורים?
אלי אלאלוף: אתם יודעים שבגליל יש היום מעל 80 מפעלים שקשורים לתחום הבריאות, כמה הכשרות עשיתם בתחום הבריאות בצפון?
<שרה פריזרוביץ': בריאות היא לא התחום שלנו.
אלי אלאלוף: אז למה שלא תדברו ביניכם?
אלי אלאלוף: משרד הבריאות מכשיר את הטכנאים הנדרשים למפעלים, למפעלים ולא לבתי חולים, לא לאחיות.
אלי אלאלוף: תראו כמה מוגבלת החשיבה שלכם.
אלי אלאלוף: יש מפעלים שמייצרים בתחום הבריאות.
אלי אלאלוף: 84 אם אני לא טועה.
אלי אלאלוף: האם פגשתם אותם?
אלי אלאלוף: מיד יש לכם את התשובה של הפקיד הרגיל "זה לא שלי".
אלי אלאלוף: זה כן שלכם.
אלי אלאלוף: זה כן הכשרה מקצועית.
אלי אלאלוף: אם הנטייה - - - נדרש לנושא של הבריאות.
אלי אלאלוף: אני גם רוצה להגיד שהיום יש מהפיכה חברתית אפשרית, רצויה על ידי מי שיעשה אותה.
אלי אלאלוף: לא הפקיד, לא אנחנו הפוליטיקאים, אנשים שמבינים היום, שכדאי שיעבדו.
אלי אלאלוף: הכוח שיש לעניים לצאת לעבודה בתנאים קשים מאד אומר שהם יכולים לצאת ללימודים בהצלחה אדירה, אז תנו להם את הצ'אנס.
אלי אלאלוף: אתם מתווכחים על 900, כמה עולים הגיעו השנה, אמרנו?
אלי אלאלוף: פחות מ-24,000?
אלי אלאלוף: אתם יודעים כמה שוברים חולקו להם השנה?
אלי אלאלוף: 7,000.
אלי אלאלוף: כמה אתם חילקתם שוברים בכלל?
אלי אלאלוף: 8 מיליון?
<רינת כהן: אנחנו לא מחלקים את השוברים - - -
<שרה פריזרוביץ': 30 מיליון שקל.
<רינת כהן: נכון והחלוקה של השוברים נעשית - - -
אלי אלאלוף: זה מול 20 מיליון שקל של משרד החינוך.
<רינת כהן: החלוקה נעשית - - -
אלי אלאלוף: אני רוצה לסיים.
אלי אלאלוף: אל תצאו מפה, אנשי משרד העבודה, עם הרגשה של סיפוק.
אלי אלאלוף: אם אתם לא תהיו צמאים להגדיל, לשפר, לשפר את המעמד של הכשרה מקצועית - - -
<רינת כהן: אנחנו בעד.
אלי אלאלוף: להתמודד עם האתגרים הגדולים של הכשרה מקצועית אז אתם לא תשפרו, רק תצאו עם הרגשה שאתם עושים טוב ואין מה לעשות יותר.
<רינת כהן: זה לא נכון, ממש לא נכון.
עאידה תומא סלימאן: זה לא פינג פונג עם חבר הכנסת שמדבר.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן לכן זכות לענות אחר כך אבל זה לא מתקיים כך.
עאידה תומא סלימאן: חבר כנסת מדבר והוא אחד מן היוזמים של היום, הוא צריך להגיד את מה שיש לו להגיד.
עאידה תומא סלימאן: יש לכן תשובות?
עאידה תומא סלימאן: אתן מבקשות אחר כך לענות.
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: אתם יוצאים לעוד ועדות?
חנין זועבי: כן אבל לא עכשיו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אצא עכשיו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אדבר ואצא.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתחיל בזה ששר הכלכלה לשעבר, אריה דרעי, בתשובה לשאילתה שלי לפני כשנה, אמר שיש תכנית במשרד הכלכלה שמדברת על זה שנגיע ב-2020 ל-41% תעסוקת נשים באוכלוסייה הערבית, שזה האופטימום, שזו התכנית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה שומע אותי?
עבד אל חכים חאג' יחיא: שהתכנית היא להגיע ל-41% אז עצם העובדה שזו התכנית זה כבר מתחיל בכישלון.
עבד אל חכים חאג' יחיא: כי לא מוצאים מקומות עבודה ואין הכשרה מקצועית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, מה שהייתי רוצה הוא שיהיה שיתוף פעולה ביניכם לבין משרד החינוך ולהתחיל בהכוונה והדרכה של תלמידים לקראת י"ב, לקראת היציאה לשוק העבודה או היציאה לאוניברסיטאות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לדעת מה המקצועות הדרושים, לאן הם יפנו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לכם, רוב הנשים שהולכות להשכלה גבוהה הולכות להיות מורות וגננות והן מחכות חמש שנים ולפעמים יותר, עד שהן מקבלות את הסטאז', ההמצאה הזו שמעוותת מיסודה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי שאת מסיימת לימודים ארבע שנים את צריכה לעשות סטאז' כדי להיכנס לרשימה של אלו שמחכות לקבל מנוי במשרד החינוך - - -
<אילנה רוזנברג: זה בגלל - - - מורה טובה, לא בגלל מה שאתה אומר.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה?
<אילנה רוזנברג: אתה עושה סטאז' כדי להיות מורה טוב.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לך שזה לא נכון ואני אגיד לך למה זה לא נכון, כי הסטאז' צריך להיות אצל מורה מאמן ומה שעושים בסטאז' הוא שהיא נכנסת לבד בשעות שלה לתוך הכיתות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הן לא נכנסות עם מורות וזו אחת השאלות שלי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אל תגידי לא כי אני גם שאלתי וגם הגשתי שאילתה לשר החינוך והוא הבטיח שבשנת הלימודים הזו זה ישתנה וזה עוד לא השתנה.
<אילנה רוזנברג: אני לא אעשה אתך פינג פונג כי אמרו שלא אבל יש היום תכניות לקדם את הסטאז' - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לך שזה לא מיושם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש תכנית והיא לא מיושמת באוכלוסייה הערבית.
חנין זועבי: הוא מדבר על - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר לך חד משמעית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: תכנית יכולה להיות גם במגירה, זה יכול להיות גם במגירות וזה לא נכון, עובדתית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זו הדרישה שלי, כי כל בית ספר מקבל עשר שעות ועשר שעות מספיקות למורה אחת שנכנסת.
עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך לעשות כל מיני סיבובים ופרוטקציות כדי להיכנס בנישה הזו של עשר השעות, כי אפשר לקבל רק סטאז'רית אחת.
<אילנה רוזנברג: אני אשמח אחרי כן - - -
עבד אל חכים חאג' יחיא: גם אני אשמח לראות נתונים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לראות נתונים לביצוע, לא נתונים על הנייר שמתכננים אותם, כי גם התכנית של 2020 לא תיושם ואני אומר לך במפורש.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, אחד, זה להפנות את הצעירים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מהם המקצועות החסרים בשוק?
עבד אל חכים חאג' יחיא: כל אלה שקיבלו שוברים, השמונה מאות ומשהו והשבע מאות ומשהו, כמה מהן, אם יש לכן סטטיסטיקה, השתלבו בשוק העבודה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: זו הכוונה, זה לא רק לקבל את הקורס וללכת הביתה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש מקומות שגם משנים ביצוע של חוקים או חוקים, תוך כדי הליכה מה שנקרא, תוך כדי הכשרות.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מכיר קבוצה שפנתה אלי.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הלכו ללמוד קורס קבלן רשום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא שלכם אבל אחרי שסיימו באו ואמרו להם, אחרי שכל השנים אנשים קיבלו קבלן רשום אחרי הקורס הזה עכשיו אמרו להם: תשמעו, כל מי שקיבל קודם קיבל בניגוד לחוק אז אתם היום לא תקבלו.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה אחרי שהם שילמו מכספם ובמשך שנתיים למדו את הקורס הזה, אמרו להם: אתם לא תקבלו כי אלה לא התנאים אז גם המקצועות, במקום שעושים בו את ההכשרה, צריך להיות ברור שיש מחסור ושיש את האפשרות החוקית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה הפיקוח שלכם על המכונים האלה כי יש הרבה מכונים שאומרים: בוא תקבל תלמד קורס לקבלן רשום אבל הקורס לא יכול להכשיר אותו לפי החוק להיות קבלן רשום.
עבד אל חכים חאג' יחיא: האם אתם מפקחים על הדברים האלה?
עבד אל חכים חאג' יחיא: הוא לא יכול להיות, אחרי הקורס, חד משמעית.
עבד אל חכים חאג' יחיא: והרבה, אני מדבר על האוכלוסייה הערבית, הרבה שהולכים לשם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש את העניין של התחומים שהולכים וזה גם המחסור.
עבד אל חכים חאג' יחיא: יש אנשים שבאים ללשכת התעסוקה כדורשי עבודה או אחרי אבטלה אחרי שסיימו את העבודה במקום מסוים, או שבאו כדורשי עבודה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרי תקופה, הרי לא נרשמים כמובטלים אם לא עבדו קודם ואז הם יקבלו אבטחת הכנסה אבל הרוב לא מקבלים, אנשים פשוט לא מקבלים כי הם לא מצאו מקום עבודה בכלל קודם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עושים עם האנשים שלא עבדו קודם כדי להכשיר אותם מקצועית והם בגיל שעברו כבר את בתי הספר ולא הגיל שבו מתחילים לעבוד?
עבד אל חכים חאג' יחיא: זה הגיל היותר מבוגר, שלא מצאו עבודה בכלל בכל חייהם ובאים, רוצים לעבוד.
עבד אל חכים חאג' יחיא: הם לא נרשמים כמובטלים אז הם לא מקבלים דמי אבטלה, הם מקבלים הבטחת הכנסה ואף אחד לא מטפל בהם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: אם מדברים על צמיחה, יש הרבה לא מועסקים כי המושג של מובטלים יש לו את המשמעות החוקית, של מי שעבד קודם ופוטר או התפטר ממקום עבודה אבל מי שלא עבד קודם לא נקרא מובטל אז הוא גם לא נמצא בסטטיסטיקה.
עבד אל חכים חאג' יחיא: התכנית, עוד פעם, נחזור לתכנית של משרד הכלכלה, מדברת על 79% ב-2020 של גברים ערבים שיעבדו ו-41% נשים, שאם נשקלל את זה יחד זה אומר כ-50% עובדים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: 60% עובדים מהאוכלוסייה, זה אומר ש-40% מן האוכלוסייה הערבית בגיל העבודה אינם מועסקים.
עבד אל חכים חאג' יחיא: זו המשמעות וזה אם התכנית תיושם כלשונה, זה יהיה המצב ב-2020.
עבד אל חכים חאג' יחיא: מה שאומר שהמצב היום הוא יותר גרוע.
עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן, ובזה אני אסיים, ההדרכות יהיו לפי דרישת השוק כדי להיות גם עם כיוון של מקומות תעסוקה לאלה שמסיימים, כי אם לסיים הדרכה אז זו עוד אכזבה ואם אלה שמשלמים מכספם לא יודעים לאן ללכת, אז גם אלה שאין להם ומשלמים במה שאין להם.
עבד אל חכים חאג' יחיא: (היו"ר נחמן שי)
נחמן שי: חברת הכנסת חנין זועבי ואחר כך אני אתן לשרה ולרינה לענות.
נחמן שי: בבקשה, חנין.
חנין זועבי: אני רוצה להודות קודם כל ליושב ראש ועדת העבודה והרווחה חבר הכנסת אלי אלאלוף משתי סיבות.
חנין זועבי: קודם כל, על היוזמה הזאת.
חנין זועבי: דבר שני, על היריעה שהוא פרס בפנינו.
חנין זועבי: אני שמונה שנים בכנסת, אנחנו מנסים לשכנע את משרד הרווחה, את משרד הכלכלה, שהמושג של פיתוח הון אנושי בלי פיתוח מקומות עבודה הוא מושג שנועד להיכשל ומה שאמר פה חבר הכנסת אלי אלאלוף, הוא אמר שבסופו של דבר אוכלוסיית הפריפריה מחזקת את המרכז, זה בגלל שמחזקים הון אנושי בלי לחזק את הישובים עצמם.
חנין זועבי: לא חושבים על איך לייצר מקומות עבודה אלא חושבים שהבעיה היא רק ההון האנושי, כאשר חלק מהאקדמאיות הערביות מובטלות אז הבעיה לא מתחילה מן ההון האנושי.
חנין זועבי: נכון שיש אוכלוסיות חלשות אבל כאשר 70% מהאקדמאיות הערביות לא מועסקות בתחום האקדמי שלהן, בהכשרה האקדמאית שלהן והן לא מסופקות ואם יש הדגש על נשים אז אתה עובר ועושה הסחת דעת של הבעיה, שהיא יצירת מקומות עבודה.
חנין זועבי: משם מתחילים.
חנין זועבי: פה אנחנו מתעסקים בתכנית של פיתוח הון אנושי אפילו בלי לקשור אותה לפיתוח מקומות עבודה, אפילו בלי לקשור את הראייה הזאת שמפתחים לנשים בישובים שלהן אבל אם אתה פיתחת אותי, כאישה, פיתחת את הכישורים שלי ואמרת לי: תלכי לתל אביב, היא לא תלך לתל אביב ואתה רק תפתח את התסכול שלה.
חנין זועבי: אתה רק תפתח נשים מתוסכלות, עובדות בישובים שלהן או קרוב, עם 40 דקות של נסיעה אבל לא בתחום ההכשרה שלהן ובסופו של דבר העלייה של 10%, מ-23% כאשר נכנסתי לכנסת ל-32% עכשיו, שליש מהן לא מסופקות - - -
נחמן שי: מה זה "לא מסופקות"?
נחמן שי: מועסקות במקצוע שהן לא בחרו בו?
חנין זועבי: יש מונח של הממ"מ שהוא מונח מאד חשוב.
אלי אלאלוף: עבודה שנותנת סיפוק.
עבד אל חכים חאג' יחיא: תעסוקה שלא הולמת את ההכשרה.
חנין זועבי: לא הולמת את ההכשרה ואין בה מוביליות חברתית או כלכלית ויש מונח פה, של הממ"מ, שהוא מאד חשוב, שאומר שזה לא מה שהיא רוצה.
חנין זועבי: לכן צריכים בפילוסופיה, בראייה האסטרטגית, להבין שזה לא עניין של הון אנושי כאשר המון אקדמאיות מובטלות, זה קודם כל פיתוח מקומות עבודה.
חנין זועבי: מהי הנגזרת מהכשל האסטרטגי הזה, מן השיטה הזו?
חנין זועבי: הכשל האסטרטגי שגם כאשר מפתחים קורסי הכשרה לא מקשרים אותם לשוק העבודה.
חנין זועבי: אני מנצרת, אני יודעת קורס, קורס, כל שנה, שמונה שנים, מה בודקים שם.
חנין זועבי: זה לא קשור לשוק העבודה.
חנין זועבי: את אומרת שיש לך מספרים של מעקב כמה מהם נכנסים לשוק העבודה, אני אומרת לך, אם יש לך מספרים, כמו שאמר יושב ראש ועדת הרווחה, את לא צריכה להיות מסופקת כי המספרים נמוכים.
חנין זועבי: אין תכנית ראייה כללית של פיתוח מקומות עבודה, הקורסים לא קשורים לשוק העבודה ולאופציות של שוק העבודה, הכול שמים באיכות נמוכה, נמוכה.
חנין זועבי: לא קורסים שבאמת מובילים או מאפשרים לאישה מוביליות חברתית וכלכלית.
חנין זועבי: טיפוח חן הרבה, אני לא יודעת מה הרבה אבל זה לא מתאים לשוק העבודה, שהוא כל כך משתנה, כל כך טכנולוגי ומודרני.
חנין זועבי: הבעיה השלישית הקונקרטית: 3.7 מיליארד שקל משרד הכלכלה השקיע בהכשרות מקצועיות.
חנין זועבי: בממ"מ אומרים שהניצול הוא - - -
חנין זועבי: זה בממ"מ, הקול שלי הוא מתוך הדוח של הממ"מ.
<שרה פריזרוביץ': 3.7 מיליארד?
חנין זועבי: שלש שנים.
חנין זועבי: כן, כן, כן.
נחמן שי: אולי מיליון, לא מיליארד.
אלי אלאלוף: חבר'ה, חבר'ה, זה מספר מדויק.
אלי אלאלוף: אתם רוצים אותו?
חנין זועבי: הנה, עמוד 3, ממ"מ, "סכום מצטבר של כ-3.7 מיליארד שקל לטובת תעסוקה בקרב כלל האוכלוסייה הערבית" סליחה.
חנין זועבי: הערבית גם.
חנין זועבי: זה לא לכל האוכלוסייה וניצול - - -
<רינת כהן: אולי האוכלוסייה - - -
חנין זועבי: אולי את תגידי לי מה אולי.
חנין זועבי: עכשיו, מה הניצול?
חנין זועבי: מה הניצול?
אלי אלאלוף: 77% - - -
חנין זועבי: לא, הניצול הוא סכום קטן ביותר.
חנין זועבי: לא יודעים.
נחמן שי: ניצול גבוה בהשוואה לניצולים אחרים.
חנין זועבי: אנחנו, החברה הערבית, נחמן, אתה - - -
נחמן שי: אלי הראה לי את הנתונים.
נחמן שי: אני מאזין לך בקשב רב.
אלי אלאלוף: אני מוכן לחלק לכם.
אלי אלאלוף: שוב, אני ביקשתי לחלק את זה מחר, לא היום אבל מה שאמרה חברת הכנסת זועבי, היא באמת מדייקת.
אלי אלאלוף: אתם רוצים את המספרים?
אלי אלאלוף: זה מיליארד - - - ב-2015.
אלי אלאלוף: 932 ב-2013.
אלי אלאלוף: 1.3 מיליארד ב-2015 ועד עכשיו הוצאו 1.173 מיליארד.
אלי אלאלוף: המספר הוא מדויק.
אלי אלאלוף: הניצול בשלושת השנים הראשונות הוא בין 70-71 - - -
<שרה פריזרוביץ': להתייחס - - - להכשרה מקצועית, אני לא יודעת - - -
אלי אלאלוף: זה חלק מהידע כדי לעשות אתכם יותר מוטיבציוניים, תדעו שיש לכם כסף.
אלי אלאלוף: זה חלק מהתפקיד של הבוס שלכם.