GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חנין זועבי: כדי שלא אגזול את הזמן שלכם, לא אכפת לי כמה קורסים פותחים, לא אכפת לי כמה נשים לומדות, אכפת לי כמה נשים נכנסות לשוק העבודה, כי אם נכנסים סתם בלי קשר, בלי מחשבה, בלי מחקר שוק אז זה כלום, אז זה כלום, זה רק תסכול.
חנין זועבי: אני אגיד לכם: אל תכניסו נשים ערביות, תסגרו קורסים אם אין מקומות עבודה.
חנין זועבי: זו המסקנה, תסגרו את הקורסים.
חנין זועבי: נשים אומרות: תסגרו, אנחנו מתוסכלות עכשיו.
חנין זועבי: יש לי - - - עשיתי ככה, עשיתי ככה, עשיתי ככה, לא מצאתי עבודה, המצב שלי לפני הקורס היה יותר טוב.
אלי אלאלוף: זה עוד יותר מרגיז, אם תרשי לי, כי ליד זה יש מפעלים שמתחננים לקבל אנשים עם הכשרה הולמת.
אלי אלאלוף: לא רק לתת הכשרה בקורסים שבלוניים אלא לתת הכשרה עם קורסים שיש להם ציפייה בשוק, שיש מקום עבודה מתאים ושיש פרנסה טובה.
אלי אלאלוף: חברים, אתמול מנו טרכטנברג, אם ירצה יספר לכם, שהבת שלו אחרי שני קורסים היא מרוויחה יותר ממנו כפרופסור מלמעלה.
אלי אלאלוף: רק שתבינו.
אלי אלאלוף: ואלה קורסים שלא כולם יודעים.
אלי אלאלוף: לכם יש תפקיד לא רק להפעיל את הקורס אלא גם להביא לציבור את הידע על הקורסים האחרים.
חנין זועבי: יש לי כמה המלצות קונקרטיות.
חנין זועבי: להצמיד את היוזמות ואת הקורסים שלכם למפעלים, למקומות עבודה.
חנין זועבי: כלומר, אתם לא פותחים קורסים, אתם הולכים למקומות העבודה, אתם הולכים למפעלים, אתם עושים תחשיב ושיקול כמה המפעלים האלה צריכים, בהתאם למפעלים ולשוק העבודה ולמקומות העבודה אתם פותחים קורסים.
חנין זועבי: רברס אתם עושים.
חנין זועבי: לא מתחילים קורסים ואז האישה תתחיל לחפש עבודה.
חנין זועבי: יש עבודה, פה צריכים מאה, שלושים, ששים, אז כנראה צריכים כך וכך וכך קורסים.
חנין זועבי: אם לא משנים את האסטרטגיה של העבודה וההסתכלות על הדבר הזה אז אנחנו לא עושים כלום וגם העלייה הזו של 30% נשים ערביות במקום 23% לא עושה רושם על אף אחד, אפילו על נשים שנכנסו לעבודה זה לא עושה רושם.
נחמן שי: רינת.
<רינת כהן: כן, אני אשמח להתייחס למה שנאמר כאן.
נחמן שי: רצית להשיב לאלי אבל הוא יצא כבר.
<רינת כהן: לא נורא.
נחמן שי: הפרוטוקול מתעד.
<רינת כהן: אני חושבת שיש פה מספיק אנשים שישמו לשמוע.
<רינת כהן: קודם כל אנחנו מסכימים עם יושב ראש ועדת העבודה והרווחה, חבר הכנסת אלאלוף, שיש הרבה מה לעשות ואני לא חושבת שהאגף שוקט על שמריו, ממש ממש לא.
<רינת כהן: כמו שהוא ציין, יש רק חמישה מרכזי הכשרה בכל הארץ, היו בעבר עשרים, הצטמצמו בהוראה של האוצר לחמישה - - -
אלי אלאלוף: זה אומר - - -
<שרה פריזרוביץ': אחר כך - - -
<רינת כהן: יש היום הפרטה וגם הנושא של מרכזי הכשרה היום - - -
נחמן שי: הפרטה, אל"ף, היא תהליך מגונה אבל במקום ה-15 - - -
<רינת כהן: מרכזים שעבדו ועבדו חזק - - -
נחמן שי: לא, אבל כשסוגרים עשרים ועוברים לחמישה, מה קרה לחמישה עשר האחרים?
נחמן שי: מישהו החליף אותם או שהם פשוט נעלמו?
<שרה פריזרוביץ': לא, הם - - -
נחמן שי: זו לא הפרטה.
נחמן שי: מה זו הפרטה?
<רינת כהן: גם החמישה שעכשיו קיימים עוברים תהליכי הפרטה.
<רינת כהן: שזכיינים פרטיים יפעילו את המרכזים, עם מורים שהם לא מורים שלנו, שהם עובדי מדינה אלא יש פה תהליך שלם ומורכב של הפרטה.
<רינת כהן: אני לא יודעת מאיפה נזרקו פה, יכול להיות שיש, אני בטוחה שהמסמך שניתן שם לגבי התקציבים הוא נכון אבל יש אבחנה ובואו נעשה אבחנה מאד ברורה בין תקציבים שהולכים באופן כללי לעידוד התעסוקה לבין הכשרה מקצועית, ששם המספרים הם הרבה יותר נמוכים.
<רינת כהן: לאורך השנים, אני חייבת לציין שהייתה ירידה מאד משמעותית בתקציבים של האגף להכשרה.
<רינת כהן: רק מ-2016 אנחנו רואים איזו מגמת עלייה וגם היא כמובן לא מספקת.
<רינת כהן: אני חייבת פה להשיב לחברת הכנסת זועבי שיצאה אבל, צריך לעשות אבחנה בין קורסים מתוקצבים ששם יש עלות של המדינה לכל דורש עבודה שמגיע לקורסים האלה ושם הקורסים ממומנים במלואם, לבין קורסים פרטיים, ששם כל אדם רשאי לפי חוק חופש העיסוק, לבחור אם הוא הולך לטיפוח ציפורניים שיש שם שוק רווי, לבין מקצוע אחר שיכול להיות שיש לו ביקוש מאד גבוה, כמו מתכת.
<רינת כהן: המדינה באופן עקרוני, יש ענפים שלמים שהמדינה לא פותחת בהם קורסים בגלל שאנחנו יודעים שיש היצע מאד גדול.
<רינת כהן: כך, למשל, למרות שיש הרבה מאד נשים שהולכות להנהלת חשבונות, אנחנו באגף להכשרה לא פותחים קורסים מתוקצבים בהנהלת חשבונות כי אנחנו יודעים שהשוק רווי.
<רינת כהן: ואני יודעת שאותה אישה, גם אם היא תצא אחרי הקורס הזה ותקבל תעודה ותצליח, יהיה לה מאד קשה להשתלב בשוק העבודה ולכן מראש אנחנו לא מכוונים את זה.
<רינת כהן: שאלה נוספת שחברת הכנסת חנין זועבי שאלה פה לגבי הנושא של מיפוי שוק.
<רינת כהן: אנחנו עובדים, יש לנו שני מסלולים והיום אפילו שלושה, מסלולים שאנחנו עובדים בהם בשיתוף פעולה מאד הדוק עם מפעלים.
<רינת כהן: יש מסלול של קליטה במפעל, מסלול של on the job training שגם עובד מול מפעלים וגם מסלול "סטרטר" שנפתח השנה שממש מכניס כבר את התלמידים לתוך המסגרות של העבודה, כבר במהלך הלימודים.
<רינת כהן: שלושת המסלולים האלה הם כמו שהיא אמרה; אנחנו לא מכשירים ואז פונים למעסיקים אלא קודם כל פונים למעסיקים ויוצרים את הקורס בהתאמה לתכניות הלימודים, למעסיקים, לצרכים של המעסיקים וגם לצרכים של העובדים.
<רינת כהן: אם אני פותחת קורס באוטוטרוניקה, במכונאות רכב, אני רוצה שהוא גם יותאם לוולוו מצד אחד, לחברת וולוו ואני רוצה שגם מחר בבוקר, אם הוא יעבור למוסך אחר הוא ידע להתמודד גם עם סיטרואן או פיאט ובאותה מידה עם תעודה מכובדת.
<שרה פריזרוביץ': אני רוצה להוסיף שלצערנו ההיענות של המעסיקים מאד מאוד נמוכה, לבקשות שמתקבלות כל שנה לבצע הכשרות עבור המפעלים.
<שרה פריזרוביץ': אנחנו כל פעם מנסים לשנות את הנוהל כדי להתאים.
<שרה פריזרוביץ': אולי אין מספיק מודעות אבל אין מספיק בקשות של מעסיקים שרוצים להשתתף, שרוצים להכשיר את העובדים שלהם ואם אתם פה יכולים גם להשפיע שהמעסיקים כן יבואו וידרשו, כי אנחנו מסוגלים גם להתאים תכניות ייחודיות לצרכים שלהם, כשיש את הליבה של הדברים שאנחנו דורשים שיהיו לתלמיד כדי שיוכל אחר כך להתקבל לכל מקום וגם התאמות ספציפיות למפעל עצמו.
<שרה פריזרוביץ': לצערי, כאן המספרים לא גבוהים בחלק הזה של המעסיקים.
<רינת כהן: רק נפרט.
<רינת כהן: בשנה הקודמת היו 4,200 דורשי עבודה שעברו קורסים אצלנו.
<רינת כהן: קורסים מתוקצבים.
<רינת כהן: אני לא מדברת על עוד בערך סדר גודל של 40,000-41,000 שלמדו בקורסים שהם קורסים פרטיים ושם אנחנו רק מפקחים, מעבירים בחינות בסוף ותעודות.
<רינת כהן: אין ספק וחבר הכנסת אלאלוף קצת התייחס לזה, יש באגף בעיה של כוח אדם, יש בעיה של תקציבים, הינו שמחים לעשות הרבה יותר קורסים לדורשי עבודה, אנחנו יודעים שזה נדרש.
<רינת כהן: היינו שמחים אם שירות התעסוקה ומרכזי הכוון וכל הגופים המפנים לשוברים היו להם יותר תקציבים ולא תקציבים שאתם היום הרבה מאד אנשים לא מקבלים את השוברים ולא יכולים לממן את הקורסים ואלה קורסים במגזר הפרטי.
<רינת כהן: כל דבר כזה הוא תלוי תקציב ותלוי כוח אדם שקיים, בהקשר של תקנים.
<רינת כהן: האגף מתמודד כמו שאמרתי קודם עם בעיה תקציבית לא פשוטה ומאד מאוד מורכבת.
<רינת כהן: לגבי מיפוי צרכים, אני חייבת להגיד שאנחנו כל שנה עושים מיפוי צרכים, גם ברמת מחוזות וגם ברמת מטה, עם מפעלים מהאזורים, עם שירות התעסוקה, עם מרכזי ההכוון ומרכזי צעירים, מפתח, כל השותפים שלנו לתהליך הזה, גם השנה מנהל האגף הנחה את המחוזות ואנחנו גם ברמת מטה, עושים את מיפוי הצרכים כדי לראות בדיוק מה קורה ואנחנו יודעים על ענפים ספציפיים איפה חסר ובאילו אזורים.
<רינת כהן: לכן בסך הכול, בסקר שנעשה על ידי גוף שהוא יחידה אחרת בתוך משרד הכלכלה, אנחנו רואים אחוזי השמה טובים של כאלה שהם בוגרים של הקורס.
<רינת כהן: יכול להיות שהם לא המשיכו באותו מפעל, יכול להיות שאחד לא המשיך באותו מקצוע של מכונאי רכב אבל הוא המשיך בענף הרכב בתחום אחר.
<רינת כהן: יש הרבה עבודה, אנחנו מתמודדים אתה ביומיום ובוודאי ובוודאי שאנחנו לא מסופקים ולא חושבים שאנחנו עושים מה שצריך לעשות.
<רינת כהן: אין ספק.
<רינת כהן: את רוצה להוסיף עוד כמה מלים?
נחמן שי: קיי, תודה.
נחמן שי: בסדר, אנחנו רוצים לעבור עכשיו לד"ר יהודה שוורץ מן האגף להכשרת עובדי הוראה במשרד החינוך.
נחמן שי: בבקשה, יהודה.
<יהודה שוורץ: אדוני היושב ראש, גבירותי ורבותי, אני חושב שצריך לברך על היוזמה הזו של הכנסת לטפל בנושא מדיניות ההכשרה המקצועית ואני מבקש באופן מאד מתומצת להעיר שלש הערות.
<יהודה שוורץ: ההערה הראשונה, כפי שאתם יודעים, בימים האחרונים המועצה להשכלה גבוהה הגישה את תקציב החומש שלה והתקציב הזה זכה לתוספת משמעותית אבל כל מי שיודע, יש לנו רק כ-50% מכל מחזור שמסיימים את בחינת הבגרות ושנפתחת בפניהם הדלת להשכלה גבוהה.
<יהודה שוורץ: זאת אומרת שהתקציב שהמדינה משקיעה בהשכלה גבוהה מיועד ל-50% מן האוכלוסייה והשאלה שכולנו צריכים כחברה לשאול היא מה עם ה-50% האחרים?
<יהודה שוורץ: האם גם ה-50% האלה זוכים לתקציב שיכשיר אותם לתעסוקה, לסיפוק ולהשתלבות פרודוקטיבית בחברה?
<יהודה שוורץ: תפקיד כולנו הוא לתרום לעניין הזה הרבה יותר ממה שנעשה.
<יהודה שוורץ: אני לא בקי במספרים אבל אין לי ספק ש-50% האלה שלא זכו לבחינת בגרות לא מקבלים מהמדינה את ההזדמנויות הראויות להתפתחות מקצועית כפי שמקבלים אלה שזוכים להיכנס לשערי ההשכלה הגבוהה.
<יהודה שוורץ: זאת הערה ראשונה.
<יהודה שוורץ: הערה שניה נוגעת לשיתוף הפעולה בין המשרדים השונים - - -
נחמן שי: על מי מתחת ביקורת קודם שלא מקבלים - - - על המדינה?
<יהודה שוורץ: בוודאי.
נחמן שי: זה בסדר, אין לי מילה, להיפך, אני - - - הדברים שלך.
נחמן שי: זה בסדר גמור ואני גם מסכים אתך.
נחמן שי: זו - - - מדינתית בסופו של דבר לקיים את ההכשרה.
<יהודה שוורץ: אני כרגע מייצג את משרד החינוך באגף להכשרת עובדי הוראה ובתוקף זה אני לא מייצג את המועצה להשכלה גבוהה אבל אני שמח על כל שקל שמשקיעים בהשכלה הגבוהה.
<יהודה שוורץ: אני שמח על כל התפתחות של המכללות, האוניברסיטאות, המחקר וכו' אבל אני יודע שבאותו זמן לא נעשה המאמץ המתאים והנכון ל-50% האחרים.
<יהודה שוורץ: ועל כך אדוני היושב ראש אני מבקש להוסיף את ההערה השנייה.
<יהודה שוורץ: דיברו פה לפני שנכנסת, חבר הכנסת אלאלוף דיבר על חוסר התיאום בין המשרדים השונים.
<יהודה שוורץ: משרד העבודה והרווחה מתעסק עם הכשרה מקצועית ומשרד החינוך עם דברים אחרים ואכן, אנחנו בהחלט מזדהים עם הדבר.
<יהודה שוורץ: קשה לי להסביר מדוע למשרד החינוך יש חלק כל כך קטן באחריות על ההכשרה מקצועית.
<יהודה שוורץ: הניסיון של השנים הקודמות הוכיח שכשחלק מהפעילות הזו היה בידי משרד החינוך, הגיעו להישגים יפים ואני לא אומר את זה כביקורת על משרד העבודה והרווחה, אני כרגע קובע שאכן צריך להשיג תיאום יותר גדול.
<יהודה שוורץ: ברשותך, אדוני היושב ראש, אני רוצה להוסיף - - -
נחמן שי: העברתי את ההנהגה מיד לעאידה.
נחמן שי: יש דברים שאני לא מרשה לעצמי - - - ( היו"ר עאידה תומא סלימאן)
<יהודה שוורץ: חברת הכנסת תומא סלימאן, שמי יהודה שוורץ ואני מייצג את משרד החינוך, את האגף להכשרת עובדי הוראה וזה טוב שנכנסת בדיוק עכשיו בהערה השלישית שלי.
<יהודה שוורץ: אני רוצה לברך גם את הוועדה לקידום מעמד האישה.
<יהודה שוורץ: זה יום חגיגי שאמנם עוסק בנושא כללי של הכשרה מקצועית אבל כרגע אנחנו בוועדה לקידום מעמד האישה וכאן אני רוצה לומר משהו על תפקידי בפיתוח כוח אדם להוראה.
<יהודה שוורץ: כפי שכולכם יודעים מקצוע ההוראה הוא מקצוע פמיניסטי - - -
עאידה תומא סלימאן: לא פמיניסטי.
<יהודה שוורץ: לא פמיניסטי אלא נשי.
<יהודה שוורץ: המקצוע הזה - - -
עאידה תומא סלימאן: הלוואי ויהפוך להיות - - -
<יהודה שוורץ: נכון.
<יהודה שוורץ: על כל פנים, כפי שכולכם יודעים, כ-85% מכוח האדם בהוראה הם נשים ורק כ-15% גברים.
<יהודה שוורץ: אני רוצה לראות את זה דווקא מן הצד היפה.
<יהודה שוורץ: מדינת ישראל - - -
נחמן שי: גם בדרג הניהול היחס הוא כזה?
<יהודה שוורץ: יפה.
<יהודה שוורץ: הערה חשובה מאד.
<יהודה שוורץ: בדרג הניהול אנחנו מגיעים לכ-70%, 65%-70% אבל בדרג הפיקוח זה הרבה יותר נמוך, דרג הפיקוח הוא הרבה יותר נמוך.
נחמן שי: 75% נשים?
<יהודה שוורץ: כן.
<קריאה: מנהלי בתי ספר.
נחמן שי: ובפיקוח?
<יהודה שוורץ: בפיקוח זה יותר נמוך.
<יהודה שוורץ: אין לי את הנתון המדויק.
עאידה תומא סלימאן: מנהלות בתי ספר יסודי הקפיצו את האחוז קצת.
עאידה תומא סלימאן: ככל שעולים יותר לתיכון, זה פחות.
<יהודה שוורץ: נכון, בהחלט זה נכון אבל לא זו הנקודה.
<יהודה שוורץ: אני רציתי דווקא לומר את הצד היפה של הדבר.
<יהודה שוורץ: כולנו כחברה, מדינת ישראל משקיעה את הנכס הכי חשוב שלה, את הילדים שלה, את עתיד המדינה, את עתיד הילדים, בידי קבוצה נבחרת ביותר מהאוכלוסייה, קבוצת הנשים המורות והן אלו שמעצבות את עתיד הילדים שלנו ואת עתיד המדינה.
<יהודה שוורץ: יחד עם זאת - - -
עאידה תומא סלימאן: זה נשמע כל כך יפה כשאתה אומר את זה, רק חבל - - -
נחמן שי: עד התלוש.
עאידה תומא סלימאן: נכון מאד.
עאידה תומא סלימאן: חבל שזה לא מתורגם, לא בתלוש ולא באופציות התפתחות וקידום בדרגות.
<יהודה שוורץ: גבירתי חברת הכנסת, אנא, אל תקלקלי עכשיו את החגיגה - - -
עאידה תומא סלימאן: כנראה בתקופה האחרונה זה התפקיד שלי, לקלקל את השמחות.
<יהודה שוורץ: רציתי דווקא להציג את הצד היפה של העניין אבל אני לא פטור מלומר הערה.
<יהודה שוורץ: אמרה פה חברת הכנסת זועבי הערה מאד נכונה, שאנחנו מכשירים כוח אדם שאין לו אחר כך עבודה ואם מדובר על המגזר הערבי, גבירותי ורבותי, אנחנו באמת בצרה גדולה.
<יהודה שוורץ: יש ביקוש עצום של בנות מהמגזר הערבי להיכנס למכללות להכשרת עובדי הוראה ואנחנו צריכים לחסום את זה מפני שאין לנו מה להציע להן בתחום התעסוקה.
<יהודה שוורץ: יכול להיות שאנחנו נמצאים - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא מקבלת את הכיוון הזה.
עאידה תומא סלימאן: זו בדיוק ההחלטה השנויה במחלוקת ובעיניי הגזענית, בהורדת התקצוב למכללות להכשרת מורים ומורות ערבים וערביות על ידי משרד החינוך - - -
<יהודה שוורץ: אני רוצה - - -
עאידה תומא סלימאן: תן לי רק לסיים את המשפט.
עאידה תומא סלימאן: לא מקובל עלי להגיד שבמקום שתגידו לחסום את אלו שרוצות ללמוד, תפתחו עוד כיתות כי מספר הילדים בבתי הספר הערבים הוא מאד גבוה בכל כיתה ואם הייתם מכניסים את שעות הלימוד שאתם צריכים להכניס באופן שוויוני בין בתי ספר יהודים וערבים, אז הייתם פותחים עוד מאות אם לא אלפים של משרות ואז ה-11,000 מורים ומורות ערביות שמחפשים עבודה היו מוצאים את מקומם.
<יהודה שוורץ: לצערי אני יכול רק להגיד לך שהדבר נופל על אזנים קשובות אבל הוא לא בתחום האחריות שלנו.
<יהודה שוורץ: האחריות שלנו היא על ההכשרה ואני ברשותך רוצה רק להשלים את המשפט ולומר שההשמה במגזר היהודי, של בוגרי המכללות להכשרת מורים, ההשמה שלהם בעבודה היא באחוזים מאד גבוהים.
<יהודה שוורץ: 70%-80% ובמגזר הערבי הוא הרבה יותר נמוך.
<יהודה שוורץ: אני פונה לוועדה, אני פונה ליושבת ראש הוועדה ואני פונה לכל אלה שעוסקים בתעסוקה, למצוא פתרון לנהירה הזאת ואולי למצוא את ההכוונה למקומות אחרים.
<יהודה שוורץ: תודה רבה.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לבקש מד"ר יאסר אחגי'ראת, מנכ"ל אלפנאר לקידום תעסוקת ערבים בישראל.
<יאסר חוג’יראת: שלום לכם.
<יאסר חוג’יראת: תודה שנתת לנו את ההזדמנות להגיד מה אנחנו עושים.
<יאסר חוג’יראת: חברת אלפנאר היא מרכזי הכוון לתעסוקה - - - זו התשובה לכל אלה - - -
נחמן שי: או שאני לא שומע טוב או שאתה לא מדבר בקול רם.
<יאסר חוג'יראת: חברת אלפנאר היא חברה שמפעילה את כל מרכזי ההכוון התעסוקתי באוכלוסייה הערבית, בחברה הערבית, שנקראים מרכזי ריאן.
<יאסר חוג'יראת: יש לנו כעשרים מרכזים ברחבי הארץ, מן הדרום ועד הצפון והחזון שלנו הוא להכניס כמה שיותר נשים וגברים ערבים לשוק העבודה, בדגש על נשים כמובן.
<יאסר חוג'יראת: אנחנו - - - ישנה בעיה למצוא הכשרות מתאימות לנשים בכלל ולנשים ערביות בפרט.
<יאסר חוג'יראת: אנחנו מטפלים בנושא הזה, זה אחד הנושאים שמעסיקים אותנו, למצוא את ההכשרות המתאימות, כשבסופו של דבר אחרי ההכשרה האישה הערבית יכולה למצוא את מקומה בעבודה.
<יאסר חוג'יראת: ההכשרות שאנחנו מטפלים בהן, אנחנו לא פותחים הכשרה בלי התחייבות של הספק להשמה של לפחות 60%, זה אחד היעדים שלנו.
<יאסר חוג'יראת: אנחנו מנסים למצוא גם הכשרות שיתנו עבודה במקומות עבודה שהם קרובים לישובים כי אנחנו מודעים לבעיות של האישה הערבית לצאת מחוץ לישובים ולנסוע למרחקים למקום עבודה, אז אנחנו מנסים לאזן בין כל הנושאים.
<יאסר חוג'יראת: עם כל זאת אנחנו בעצם לגבי הכשרות - - - בהכשרות שאנחנו כמרכזי הכוון אנחנו גם פותחים הכשרות בעצמנו.
<יאסר חוג'יראת: היו לנו בסך הכול כ-450 נשים בהכשרות שאנחנו פותחים.
<יאסר חוג'יראת: לגבי ואווצ'רים, היו 400 נשים שקיבלו ואווצ'רים מטעם מרכזי ריאן ושוב, כמובן, במקצועות שמתאימים לנשים ומקצועות שבסופו של דבר גם ימצאו אתן עבודה.
<יאסר חוג'יראת: אחוז ההשמה מכל ההכשרות 60%.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, הנתונים שנתת הם מאד דומים לנתונים של ההכשרות מקצועיות של הנשים הערביות ששמעתי.
עאידה תומא סלימאן: זה כמעט זהה.
עאידה תומא סלימאן: אין מישהו אחר?
עאידה תומא סלימאן: האם רק מרכזי ריאן יכולים להפנות - - -
<רינת כהן: שרות התעסוקה ומרכזי ריאן מכווינים אלינו את המגזר הערבי.
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל הסטטיסטיקה שהוא נתן, 450 ו-400, זה דומה מאד ל-800 ומשהו שאת נתת.
<רינת כהן: כי אלה שני הגופים שמתעסקים עם שרות התעסוקה והם - - -
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אישה שהיא לא רשומה בריאן, אין לה דרך לקבל - - -
<רינת כהן: שרות התעסוקה.
<יאסר חוג'יראת: שרות התעסוקה.
<יאסר חוג'יראת: היתרון של מרכזי ריאן שאלה מרכזים שנמצאים בתוך הישובים ונגישים לכל האוכלוסייה ובמיוחד לנשים.
<יאסר חוג'יראת: יותר קל לאישה להגיע למרכז שהוא קיים ונמצא בתוך הישוב, לקבל את כל ההכוונה ויש בתוך המרכזים מה שאנחנו קוראים לו - - - אנחנו עושים הכול לאותו משתלב שמגיע אלינו, גם מבחינת הכשרות, גם מבחינת העצמה, אנחנו גם מעצימים את האנשים לפני ההכשרות.
<יאסר חוג'יראת: אם מישהו צריך קורסי עברית אז קורסי עברית, הכרת העולם התעסוקה, גם מחשבים וכמובן כל השירותים הם מקבלים אותם בחינם.
<יאסר חוג'יראת: יתרה מזאת, אנחנו מלווים את כל המשתתפים.
<יאסר חוג'יראת: גם מלווים אותם בהכשרות, גם מלווים אותם בהשמה לפחות במהלך שלש שנים ובעצם זה מה שעוזר לאנשים להתמיד בתוך העבודה.
<יאסר חוג'יראת: אנחנו גם עוזרים בתוך מקום העבודה.
<יאסר חוג'יראת: מלווים אותם.
<יאסר חוג'יראת: גם את האישה וגם את המשתתף וגם את המעסיק וזה סוד ההצלחה שלנו.
<יאסר חוג'יראת: אמנם מרכזי ריאן נמצאים בישובים ועדיין הם לא יכולים לפתור את כל הבעיות של הנשים הערביות אבל זו נקודת אור שנותנת תקווה לגבי תעסוקת נשים ואנחנו כל הזמן - - -
עאידה תומא סלימאן: ד"ר יאסר, אני סליחה שאני קוטעת אותך אבל אני רוצה לחדד את הדיון.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו קיימנו דיון בנושא תעסוקת נשים ואם אני לא טועה אתה גם השתתפת בדיון.
<יאסר חוג'יראת: נכון.
עאידה תומא סלימאן: אחד הדברים שמאד בלטו הוא ש-63% מהנשים שעברו הכשרה מקצועית בריאן, לפי הנתונים שלכם, או 63% או 62% למען הדיוק, עברו הכשרה מקצועית בנושאי טיפול וטיפוח וחן.
<יאסר חוג'יראת: לא, אצלנו - - - הנתונים שלנו הם פה.
<יאסר חוג'יראת: הנתון - - - שאת אומרת.
<יאסר חוג'יראת: הנתון במרכזי ריאן הוא 27% וגם, אם אנחנו פותחים הכשרה בטיפוח החן אז זו הכשרה שיש בקצה גם השמה ותעסוקה.
<יאסר חוג'יראת: אנחנו לא פותחים ולא מאפשרים או לא מייעצים או לא ממליצים לנשים לעשות קורסים או הכשרות שאין בהם השמה.
עאידה תומא סלימאן: אתה בטוח שזו לא הסטטיסטיקה שלכם?
עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת טוב מאד.
<יאסר חוג'יראת: יכול להיות שזה היה בואווצ'ר כנתון ארצי אבל לפי הנתון של מרכזי ריאן זה 27%.
<יאסר חוג'יראת: אלה ה-27% בדרך כלל רובם בעצם, מעל 70% מועסקות.
<יאסר חוג'יראת: גם טיפוח החן, אם יש ביקוש אנחנו עושים את ההכשרה.
<יאסר חוג'יראת: לא עושים את ההכשרה בלי ביקוש של מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: קיי, אני אצטרך לבדוק את הדיווח, כי אתם בזמנו נתתם דיווח כתוב - - -
<יאסר חוג'יראת: לא מאתנו.
<שרה פריזרוביץ': לפי הנתונים שלנו נכון מה שאת אומרת, המטפלות 200, מינהל 250, טיפוח החן 203, הרוב הולכות לשלושת המקצועות האלה.
<קריאה: מי המפנה?
<יאסר חוג'יראת: המפנה לא אנחנו כי אנחנו - - -
<שרה פריזרוביץ': אתם בעיקר.
עאידה תומא סלימאן: אתם מפנים.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, סליחה, אני יודעת שכל אישה ואני ביקרתי גם ויש לכם עבודה מבורכת אבל אני גם יודעת שכל אישה, לפני שפונה להכשרה מקצועית, עוברת אצלכם פגישה או שתיים בניסיון לכוון אותה, להעשיר את הידע שלה - - -
<יאסר חוג'יראת: הנתון שלנו 27%.
<יאסר חוג'יראת: ה-36% זה כלל - - -
<שרה פריזרוביץ': לא, לא, נשים ערביות שמקבלות - - -
<יאסר חוג'יראת: לא של ריאן, של שרות התעסוקה.
<יאסר חוג'יראת: זה הכלל - - -
<שרה פריזרוביץ': הכול.
<יאסר חוג'יראת: אנחנו עושים - - -
<שרה פריזרוביץ': טיפוח החן ומטפלות.
<שרה פריזרוביץ': זה כל הנשים, לאו דווקא מהמגזר הערבי.
<יאסר חוג'יראת: את מדברת על הכלל ולא על ריאן.
<שרה פריזרוביץ': איזה מקצועות נוספים אתם - - - מעבר לזה?
עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה, סליחה, שניה.
עאידה תומא סלימאן: בואו נעשה הפסקה.
עאידה תומא סלימאן: אני שאלתי אתכם מי מכוון, כי הסטטיסטיקה שלה דמתה מאד לסטטיסטיקה שניתנה לי באופן ארצי על פי נשים ערביות, אחד על אחד, שמונה מאות ומשהו מול שמונה מאות ומשהו, אז אם זה ארצי וזה הכיוון אז זה אומר שהסטטיסטיקה שלכם אמורה להיות אותו הדבר, כי אותו מספר קיים, גם ארצית וגם אצלכם בריאן.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני מנסה להגיד.
עאידה תומא סלימאן: זה לא יכול להיות שאתם הספק העיקרי של מקבלות הכשרה מקצועית אבל אתם לא אחראים על ה-62%.
<יאסר חוג'יראת: יש לשכות תעסוקה, לא רק - - -
עאידה תומא סלימאן: אבל שרות תעסוקה מפנה אליכם בעיקר.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שמפנים אליכם.
<יאסר חוג'יראת: לא, לא, לא.
<ניבראס טהא: משתתפים של שרות תעסוקה לא יכולים להיות משתתפים של ריאן כי אין כפל תקציבים של - - - אנחנו עובדים עם גוף של משרד הכלכלה שנקרא מגע"ר ויש שם דוח מפורט של כל מקצוע.
<ניבראס טהא: נשים, גברים ולאן אנחנו מפנים.
<ניבראס טהא: לפי הדוח הזה אנחנו מפנים 27%.
<ניבראס טהא: לא יותר מזה.
עאידה תומא סלימאן: עדיין אי אפשר להתווכח בצורה כזו כאשר הסטטיסטיקה הארצית שכוללת את לשכות התעסוקה כמעט זהה לסטטיסטיקה שלכם.
עאידה תומא סלימאן: אין הפרש בין הסטטיסטיקה הזו לסטטיסטיקה הזו.
עאידה תומא סלימאן: שניה, חוץ מזה, יש לכם מרכז הכשרה מקצועית בטאמרה, שנאמר שזה מרכז ההכשרה המקצועית המתוקצב הממשלתי היחיד הערבי.
<רינת כהן: זה שם - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, כן, אני יודעת, שזה גם כן, בעייתי.
עאידה תומא סלימאן: אני תיכף אתייחס לזה.
עאידה תומא סלימאן: בעייתי לתקוע את זה בטאמרה כאשר כולם יודעים שאין תחבורה.
עאידה תומא סלימאן: זאת לא עיר מרכזית שמרושתת מבחינת תחבורה וזה מקשה מאד על נשים שרוצות לקבל ואני בעבר ניסיתי להפנות.
עאידה תומא סלימאן: אם אישה צריכה להגיע מ"אכסאל" את יודעת במה זה כרוך?
עאידה תומא סלימאן: לצאת מאכסאל לנצרת, להחליף אוטובוס שבא כל שעה ולנסוע לטאמרה.
עאידה תומא סלימאן: בדרך חזרה אותו דבר.
נחמן שי: כל יום?
עאידה תומא סלימאן: כל יום או כל יומיים.
עאידה תומא סלימאן: עוד יותר, יש כפרים אחרים שצריך לקחת שלשה אוטובוסים.
<רינת כהן: ההכשרות לערבים לא נעשות רק בטאמרה.
<רינת כהן: חשוב לחדד פה את הנקודה.
<רינת כהן: בכל - - -
עאידה תומא סלימאן: כן, הן נעשות בחיפה או בכרמיאל, כלומר, שוב - - -
<רינת כהן: בכרמיאל, בחולון, בירושלים.
עאידה תומא סלימאן: חולון?
<יאסר חוג'יראת: הנגישות יותר - - -
<רינת כהן: ויש גם גופים פרטיים - - -
עאידה תומא סלימאן: הנגישות היא לא - - -
נחמן שי: אזורית - - -
<שרה פריזרוביץ': הבהרה אחת קטנה.
<שרה פריזרוביץ': אנחנו לא עושים את ההכשרות רק במרכזי הכשרה ממשלתיים.
<שרה פריזרוביץ': אנחנו קונים הכשרות גם - - - חיצוניים שפרוסים בכל הארץ.
<שרה פריזרוביץ': זה לא רק בטאמרה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת אבל אני גם יודעת את טיב ההכשרות האלו שפרוסות בכל הארץ, במיוחד לאוכלוסייה הערבית ואל תגידו לי: אנחנו מפקחים עליהם, או.
עאידה תומא סלימאן: קיי?
עאידה תומא סלימאן: אל תגידו לי: אנחנו מפקחים עליהם, כי אני לא בטוחה שיש לכם את מערך הפיקוח שמאפשר לפקח על יותר משלושת אלפים ומשהו מרכזים.
<רינת כהן: יש במרכזים - - -
<שרה פריזרוביץ': יש, בכל הארץ יש שש מאות מוסדות אז - - -
עאידה תומא סלימאן: טוב - - -
<יאסר חוג'יראת: יש דוגמה של הכשרות, זה לא רק מטפלות.
<יאסר חוג'יראת: גם - - - למטפלות לא נותנים, אנחנו לא מאשרים הכשרה למטפלות אם אין השמה עם בטחון בתעסוקה.
<יאסר חוג'יראת: אני אתן לכם דוגמאות.
<יאסר חוג'יראת: נגיד, סייעות.
<יאסר חוג'יראת: עכשיו עשינו הכשרות של - - - שיווק דיגיטלי בגוגל, שהוא קורס חדש וגם נכנס עבור נשים.
<יאסר חוג'יראת: אנחנו מנסים גם לפתח מנהלות ערביות וגם היה קורס של פיתוח מנהלים, יש לנו כל מיני הכשרות שאנחנו מנסים לתת, גם ייחודיות וגם לפי דרישת השוק.
<יאסר חוג'יראת: לא כל מה שנאמר כאן, שזה רק טיפוח החן, טיפוח החן אנחנו לא פותחים הכשרה אם אין השמה.
<יאסר חוג'יראת: זה חשוב.
<יאסר חוג'יראת: המטרות שלנו הן גם הכשרה וגם השמה.
עאידה תומא סלימאן: גברת בתיה כהן, מנהלת תחום באגף הבטחת הכנסה, המוסד לבטוח לאומי.
<בתיה כהן: שלום.
<בתיה כהן: ראשית, היום הזה מאד מאוד חשוב ואני מברכת אתכם על כך.
<בתיה כהן: באגף הבטחת הכנסה אנחנו עוסקים במיצוי זכויות של אוכלוסיות שמתקיימות מן הקצבה הכי נמוכה שקיימת.
<בתיה כהן: מדובר בכמות גדולה מאד של אנשים שבעצם לא עובדים.
<בתיה כהן: כיום, אני מדברת על הרבעון האחרון, כ-118,000 איש מקבלים הבטחת הכנסה ומתוכם כ-70,000 מוגדרים כדורשי עבודה ובזה אני מתקנת את חבר הכנסת הקודם שאמר שמי שלא עבד בעבר לא זכאי להבטחת הכנסה, זה לא נכון.
<בתיה כהן: אם הוא עומד בתנאי הזכאות של הבטחת הכנסה אז גם אם הוא לא עבד בעבר הוא זכאי אבל מתוך 70,000 דורשי עבודה רק 472 איש ברבעון האחרון לומדים בהכשרה מקצועית, מתוך 70,000 דורשי עבודה בשרות התעסוקה, כשהחלוקה בין נשים לגברים היא 51% נשים ו-49% גברים.
<בתיה כהן: אין לי חלוקה לפי ערבים כי אצלנו בבטוח לאומי אין חלוקה כזאת אבל, כמות כזו גדולה של דורשי עבודה שכל כך מעט מהם לומדים בהכשרה מקצועית זה אומר דרשני.
עאידה תומא סלימאן: את זה אני מכירה ואחר כך שואלים למה, כי חלק גדול מהאנשים שדורשים עבודה ונרשמים כדורשי עבודה, באיזשהו שלב מתייאשים ונושרים מזה כי הם לא רואים שמגישים להם פתרונות.
עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת, כשהייתי בארגון שניהלתי אותו "נשים נגד אלימות", בזמנו, בלשכת התעסוקה של אקדמאים היו רשומים כ-500 אקדמאים ואקדמאיות ערביות דורשות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: ברגע שפתחנו אתר אינטרנט שעשה שידוך בין מקומות עבודה שמחפשים אקדמאיות ערביות לבין האקדמאיות הערביות, נרשמו מעל 3,000 נשים אקדמאיות דורשות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, לא רק שאין גברים שם בסטטיסטיקה הזו רוב הנשים דיברו על התייאשות מלהגיע ללשכת התעסוקה ולחכות ואין אופציות.
עאידה תומא סלימאן: גם לא לשלוח להכשרות כמו שצריך וגם לא - - -
<בתיה כהן: אצלנו הן לא מתייאשות כי הן חייבות להמשיך להתייצב בשרות התעסוקה כדי לקבל את הגמלה.
עאידה תומא סלימאן: ברור, ברור אבל נשים שלא עבדו מקודם והן לא זכאיות הן מפסיקות ללכת כי הן לא מוצאות פתרון שם.
עאידה תומא סלימאן: עורכת דין טל ניר, האגודה לזכויות האזרח.
<טל ניר: צהרים טובים.
<טל ניר: גם אני מאד שמחה.
<טל ניר: אנחנו כבר שנים מדברים על הכשרות מקצועיות ועל ההידרדרות בהן.
<טל ניר: אני חושבת שאף פעם לא היה כאן גן עדן להכשרות מקצועיות אבל מה שיש היום זה גיהינום והגענו אליו ממצב שבו ב-2002 היו משהו כמו 35,000 איש שכל שנה השתלמו בהכשרות מקצועיות מטעם המדינה ואילו היום מדובר ב-5,000 איש לשנה שזה כלום.
<טל ניר: המספרים פה מעידים על זה.
<טל ניר: כשהגברת מבטוח לאומי מדברת על אנשים עם הבטחת הכנסה, הם קהל היעד של התכניות האלו.
<טל ניר: כלומר, המדינה הגדירה את זה בצורה מאד ברורה, שהם קהל היעד בגלל שרוצים להכניס אנשים למעגל העבודה.
<טל ניר: אנשים שלא נמצאים שם הם קבוצות גדולות אחרות.
<טל ניר: אנשים שהם היום עובדי קבלן, אנשים שעובדים בשכר נמוך ורוצים להתקדם ורוצים הכשרות מקצועיות.
<טל ניר: אנשים שעובדים במשרות חלקיות וכו'.
<טל ניר: אנשים שהם - - -