GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיה סטולרו: שלש נשים באגף משאבי אנוש - - -
ענת ברקו: קולטים גם חיילים ממקא"מ?
<מיה סטולרו: אליי לא מגיעים, סליחה?
ענת ברקו: משטרת ישראל, שח"ם, האם קולטים גם חיילי מקא"מ?
<מיה סטולרו: לא קיבלנו תקינה אף פעם.
<מיה סטולרו: אם נקבל לבחינה אנשים שיוכלו לענות לקריטריונים שאתם אנחנו קולטים את החיילים, אז אנחנו - - -
ענת ברקו: רק עוד שאלה קצרה.
ענת ברקו: כמה מתוך החיילות הללו נקלטו לשרות במשטרה?
<מיה סטולרו: אני קודם כל רציתי לציין ולהגיד: אנחנו לא מתייגים אותן.
ענת ברקו: קיי, יופי.
<מיה סטולרו: כשהן מגיעות אלי הן מגיעות אחרי שאותרו על ידי הצבא.
<מיה סטולרו: מגיעות אליי לראיון, בוחנת אותן ומשבצת אותן לתפקידים מגוונים.
<מיה סטולרו: יש לי חיילות במשל"ט ובסיור בכמות מאד גדולה.
<מיה סטולרו: הן עוברות את ההכשרה שמעבירה משטרת ישראל והן עוברות אותה בהצלחה, אחרת הן לא נשארות אצלנו.
<מיה סטולרו: מכיוון שאני לא מתייגת אותן, לבוא ולהגיד כמה נשארו לשירות קבע אני לא יכולה להגיד.
<מיה סטולרו: אין לי איזושהי נקודה להגיד: אלו היו נשות מקא"מ, הן אלה שגוייסו.
ענת ברקו: כרגע אמרת ששלוש עשרה מתוכן חוזרות לצבא, שרות צבאי - - -
<קריאה: יש מעקב - - -
ענת ברקו: לאחר שהן מסיימות את השרות הצבאי, כשהן עוברות לשירות במשטרה, אם חלקן עובר, את לא יודעת מי מקא"מ ומי לא.
<מיה סטולרו: לא, אני לא יודעת מי מקא"מ ומי לא, כל עוד הן צלחו את השרות הצבאי.
זאב בנימין בגין: יש בזה חיוב.
<מיה סטולרו: הנתון שלי יש, כשאני אומרת את המספרים של כמה משרתים זה כי הכנתי את עצמי לוועדה ובעצם קיבלתי שמות של האנשים שנמצאים אצלנו.
<מיה סטולרו: למה אני יודעת מי חזר לצבא, כי יש לנו מש"ק שמחובר אלינו מהצבא, איכותי מאד, שמלווה את הבנות האלו ולהחזיר אותם לצבא זה בשיתוף פעולה איתו.
<מיה סטולרו: בגלל זה יש לנו רשימה נפרדת.
זאב בנימין בגין: בצבא שמענו על הכשרה מיוחדת לחיילות ואצלכם?
<מיה סטולרו: אצלנו אין הכשרה מיוחדת כי עוד פעם, אנחנו לא מתייגים אותם, הם חיילים לכל דבר, כמו כולם.
<מיה סטולרו: מי שמשובץ בתפקידי מטה שנדרש להם קורס של שלושה שבועות במכללה הלאומית והוא עובר אותו בהצלחה הוא נשאר.
<מיה סטולרו: מי שעובר קורס מוקדנים של תשעה שבועות גם נשאר וקורס סיירים ארבעה חודשים.
<מיה סטולרו: יש לנו שתים עשרה סיירות שעברו בהצלחה, נמצאות בסיור, מטפלות באזרחים, נותנות שרות כמו שצריך ואין סיבה להכשרה מיוחדת.
זאב בנימין בגין: מלבד השוטרות שגויסו וחזרו לצבא, בין הנותרות במסלול הקידום שלהן, אתם לא מבחינים בנשירה?
<מיה סטולרו: כולן משרתות בהצלחה.
זאב בנימין בגין: אני יכולתי להבין מזה שלפחות לגביהן אין צורך בכלי מיוחד, בטיפוח מיוחד.
<מיה סטולרו: יש ליווי של הצבא.
<מיה סטולרו: מש"ק שלהן מגיע אלינו.
<מיה סטולרו: מראיין, בוחן, רואה אם יש בעיות, אם יש איזשהם דברים שאנחנו לא ראינו במהלך השירות.
זאב בנימין בגין: מתי הן מגיעות אליכן?
<מיה סטולרו: הן מגיעות אלינו אחרי הטירונות שבצבא.
זאב בנימין בגין: אז יכול להיות שחלק מן הטיפוח המיוחד קיבלו כבר בתחילת המסלול בצבא.
זאב בנימין בגין: זה ההסבר או חלק מההסבר.
<שרון ניר: הן נכנסות לרובריקה הרביעית של מקצוע צבאי ואז - - - המקצוע שלהן, גם בצבא זה מקצוע.
<שרון ניר: את הקורס בצבא הן עושות כחיילות רגילות.
זאב בנימין בגין: אז הגישה המיוחדת לחיילות אלו באה לידי ביטוי בשלב הגיוס לצבא.
<שרון ניר: אבל אנחנו מלווים אותן לאורך כל הדרך.
<שרון ניר: אדבר על המערך.
זאב בנימין בגין: אתם מלווים אותן גם במשטרה?
<מיה סטולרו: כן, כן, זה מה שאמרתי.
<מיה סטולרו: מש"ק של הצבא שמגיע, מראיין.
<קריאה: אגב, זו תשובה לחברת הכנסת על הליווי.
זאב בנימין בגין: בסדר, יועצת ראש העיר חיפה לשוויון מגדרי, הגברת ביאטריס רוזן כץ.
<ביאטריס רוזן כץ: אני חברה של הוועדה והגעתי.
<ביאטריס רוזן כץ: הערה, יש גם חברות של הועדה שהגיעו.
<ביאטריס רוזן כץ: אני מייצגת אולי את המקום הכי קיצוני כי אני מנהלת מערך של שיקום נשים בזנות ויש לנו מפגש הדוק עם הצבא דווקא בחלק של הכשרה של המפקדות.
<ביאטריס רוזן כץ: יש כמה נושאים שהיה לי חשוב לנצל את הבמה הזו ולהעלות אותם.
<ביאטריס רוזן כץ: אחד מהכשלים שאנחנו רואות עם הנערות האלו, הצעירות האלו, הוא שחלקן מגיעות עם רקע, לצערי הרב, של ניצול מתמשך ומגיעות לצבא.
<ביאטריס רוזן כץ: האם יש איזשהו דגש בשיבוץ של אותן צעירות בצבא, דגש שלא לשים אותן ביחידות שבהן יהיו מעט נשים לעומת הרבה גברים.
<ביאטריס רוזן כץ: זה משהו שאני שומעת אותו, את הקושי שלהן להשתלב אחר כך בשירות צבאי שיש בו הרבה גברים והן במיעוט.
<ביאטריס רוזן כץ: אם אתן עושות הכשרה, האם הנושא של ניצול מיני ומניעת הטרדה מינית, האם זה נכלל בהכשרה, באותם חמישה שבועות של טירונות?
<ביאטריס רוזן כץ: האם יש על זה דגש?
<ביאטריס רוזן כץ: העניין של המידיות של הסיוע ואני אומרת כאן נושא שאנחנו עוסקות בו המון אחר כך אבל, לגבי המידיות של הסיוע, מתגייסת צעירה לצבא שמגיעה עם רקע קשה.
<ביאטריס רוזן כץ: אין לה עורף משפחתי, אין - - - לחכות.
<ביאטריס רוזן כץ: בחורה כזאת שמעשנת מתגייסת לצבא ואני יודעת שאף אחד לא רוצה שיעשנו אבל עלות של עישון זה משהו כמו 700, 800 שקל לחודש.
<ביאטריס רוזן כץ: מאיפה?
<ביאטריס רוזן כץ: איך הן שורדות?
<ביאטריס רוזן כץ: האם אנחנו חושבים על איך שורדות הצעירות האלו בצבא כשאין עורף משפחתי?
<ביאטריס רוזן כץ: אלה אולי דברים בנליים אבל עם הדברים הבנליים האלה אחר כך הן נופלות.
<ביאטריס רוזן כץ: אם היא צריכה סיוע היא לא יכולה לחכות עוד חודש, עוד חודשיים, אין את הזמן.
<ביאטריס רוזן כץ: המידיות של הסיוע מאד חשובה.
<ביאטריס רוזן כץ: נושא נוסף שאולי פחות עלה והוא ליועצת בנושא מגדר, הוא הנושא של הקהילה הגאה.
<ביאטריס רוזן כץ: אני חושבת שאחד הדברים הנפלאים שקורים בצבא זה היחס לקהילה הגאה ואני חושבת שיש מקום אולי לשמוע כמה מלים על הנושא.
<קריאה: לא קשור לנושא הזה.
זאב בנימין בגין: בסדר, תמשיכי.
זאב בנימין בגין: היא כבר מעלה את זה ובין הבנות האלה יכול להיות שיש גם.
<באטריז רוזן כץ: לא רק בין הבנות - - -
זאב בנימין בגין: באופן כללי, בסדר.
<באטריז רוזן כץ: בכלל על מגדר, אני יודעת שיוהל"נית, אחד הדברים שהיא עוסקת בו הוא גם דאגה לשוויון לא רק לנשים ולצעירות אלא גם לקהילה הגאה.
<באטריז רוזן כץ: תודה.
זאב בנימין בגין: תענו במקובץ.
זאב בנימין בגין: רווחה, האם מישהו עוד רוצה?
זאב בנימין בגין: חברת הכנסת עליזה לביא, בבקשה.
עליזה לביא: אני באמצע ועדת חקיקה, זה יום של המון נושאים אבל היה לי מאד חשוב להגיע לכאן.
עליזה לביא: אני מסכימה אתך חברתי חברת הכנסת ענת ברקו ומודה לך על היוזמה של הדיון המאוד חשוב על זה.
עליזה לביא: כן, אנחנו נסוגים לאחור.
עליזה לביא: אני רק אתמול שמחתי לבשר שבסופו של תהליך ארוך שנעשה בצורה לא ראויה, הצלחנו להחזיר את המסלול של המורות החיילות הירוקות.
עליזה לביא: למרות ריב מאד גדול שהיה לנו עם הצבא.
עליזה לביא: הדרך שבה המסלול הזה בוטל - - -
זאב בנימין בגין: מורות חיילות ירוקות?
עליזה לביא: מורות חיילות בבתי ספר שדה של החברה להגנת הטבע.
עליזה לביא: אני מספרת את הסיפור הזה כדוגמה להראות עד כמה הצבא חוזר בו ממסלולים שהיו מאד משמעותיים במקום של החברה.
עליזה לביא: אני מצרפת את דבריי לדברים של חברת הכנסת ברקו במקום של המענה.
עליזה לביא: הרי גם המסלול הירוק בא לתת מענה לאותן אוכלוסיות שלא מכירות, שלא נחשפו.
עליזה לביא: זה הביא בסופו של דבר לגיוס יותר טוב ובטח ובטח גם לאוכלוסיות שאנחנו מדברים עליהן כאן סביב השולחן הזה.
עליזה לביא: מי שבבית הספר לא - - -
ענת ברקו: סליחה, אני מתנצלת.
ענת ברקו: יש לי חוק שעולה.
עליזה לביא: גם אנחנו - - -
זאב בנימין בגין: עוד חוק שעולה?
זאב בנימין בגין: חברות, כמה חוקים אתן מחוקקות?
עליזה לביא: זה רק בקואליציה.
זאב בנימין בגין: חברות, כמה חוקרים אתן מחוקקות?
זאב בנימין בגין: יפה, טוב.
עליזה לביא: ואני רוצה לשתף אותך, שרון, זו פעם ראשונה שאת בוועדה פה בוועדה למעמד האישה אז גם לברך אותך אבל לפני כחודשיים הייתי בהרצאה בבית ספר.
עליזה לביא: במסגרת העבודה שאנחנו עושים במפלגה, ב"יש עתיד", אנחנו נפגשים עם הרבה מאד בתי ספר.
עליזה לביא: אם זה לשיעור אזרחות ואם זה לשיחות עם תלמידים.
עליזה לביא: הגעתי לבית ספר בחולון.
עליזה לביא: "אורט" למדעים וטכנולוגיה.
עליזה לביא: התחלתי לדבר אבל אז הבנות הפסיקו אותי ואמרו לי: תשמעי, לא מגייסים אותנו לצבא, למה לא מגייסים אותנו לצבא?
עליזה לביא: אמרתי: מה זאת אומרת, למה לא מגייסים אתכן?
עליזה לביא: הן אמרו: אה, זאת אמרה שאמרו לה ככה וזאת אמרה שאמרו לה ככה ומכתבים שהן פנו לא נענו.
עליזה לביא: דיברתי עם הרכז שם.
עליזה לביא: הוא אמר לי: תשמעי, אין מי שמדבר אתנו.
עליזה לביא: יכול להיות שמדובר באוכלוסיות שפעם ידעו איך לדבר אתן, במיוחד לנוכח הצמצומים שכרגע אנחנו מדברים עליהם אבל, איך יכול להיות שזו התחושה של הבנות שם?
עליזה לביא: אני נותנת לך את שם בית הספר, הכיתה היא שמינית.
עליזה לביא: הן פנו, ביטלו את הפניות שלהן.
עליזה לביא: היו שם לפחות חמש בנות שהצבא לא מגייס אותן.
עליזה לביא: יש להן בגרות, העברית שלהן משובחת, השיחה אתן הייתה נפלאה.
עליזה לביא: אני העברתי את זה.
עליזה לביא: לא יודעת מה קרה עם זה אבל אני כן רוצה לנצל את המפגש היום לתת לך - - -
<שרון ניר: יש לך את השמות?
עליזה לביא: יש לנו קשר, נחדש את הקשר, אנחנו נוכל לתת.
<שרון ניר: תנו את השמות, אנחנו נבדוק פרטני, נראה לי - - -
עליזה לביא: תראי, אני מניחה שזה דפוס.
<שרון ניר: ייבדק - - -
עליזה לביא: אני מציעה שתבדקו מה קורה בבית הספר.
עליזה לביא: זו רק דוגמה.
עליזה לביא: אני נחשפתי לזה בבית הספר שם.
עליזה לביא: בית ספר "אורט" למדעים וטכנולוגיה בחולון וזאת הייתה השיחה עם הבנות.
עליזה לביא: "למה לא מגייסים אותנו?
עליזה לביא: " זה היה מצבור של סיבות שאני לא הבנתי מה קורה.
עליזה לביא: ואם זה עלה כדוגמית בבית הספר הזה מה קורה בבתי ספר אחרים?
עליזה לביא: המערך הזה נפגע וגם מה שהיה בעבר והאוכלוסייה לא השתנתה.
עליזה לביא: רק לפני שבועיים נאמר בוועדת חוץ וביטחון שהיום צריך וזה לא היה מעולם, לפתוח אולפנים לעברית, כי הרבה מאד מהחיילים שמגיעים, גם בני מיעוטים, אין להם עברית, הם לא יודעים עברית.
עליזה לביא: מה שהיה בעבר כן.
עליזה לביא: אנחנו רואים גם מה קורה בבתי הספר או במקום החינוכי, בהשכלה הפורמאלית והלא פורמאלית אז כשבאים ומשנים ומבטלים, מה עושים במקום?
עליזה לביא: האוכלוסייה לא השתנתה.
זאב בנימין בגין: לפני שאתן משיבות, להערתך החשובה, חברת הכנסת לביא, לגבי חיילות בחברה להגנת הטבע, יכולה להיות גם גישה שונה אני חושב.
זאב בנימין בגין: גישתי, ואני מדבר עכשיו על ויכוח בן עשרים שנה אבל לפני עשרים שנה - - - מערכת הביטחון, גישתי הייתה הפוכה ועדיין לא שוכנעתי בהיפך.
זאב בנימין בגין: אני ראיתי את הדברים האלה בזמנו, כולל השרות של חיילים בשב"כ, כעיוות של הקצאת המקורות בתקציב הכולל.
זאב בנימין בגין: לא בטוח שזה נכון לספק כוח אדם זול או בחינם לעמותות ואפילו, אני לכן אומר אפילו, תהיתי גם לגבי שב"כ, שם בוודאי אפשר בקלות להצדיק את שירותן של חיילות ושל חיילים.
זאב בנימין בגין: לפחות זו הייתה עמדתי אז.
זאב בנימין בגין: הוסבר לי בדיון בוועדת החוץ והביטחון על ידי היועץ המשפטי של משרד הביטחון דאז, אחר כך היועץ המשפטי לממשלה והיום שופט בבית המשפט העליון, אליקים רובינשטיין, שגישת משרד הביטחון היא מרחיבה ורואה את היסודות המרכיבים החינוכיים כמרכיבים חשובים בהבנת צורכי הביטחון של המשרד.
זאב בנימין בגין: גם זו גישה אבל היא לא גישה יחידה, ביחוד בתנאים של צמצום תקציבי, אלא אם כן לא מגייסים אותן בכלל וזאת אולי החלופה.
זאב בנימין בגין: לפני רגע היה פה ורציתי לקדם בברכה את חבר הכנסת עמיר פרץ שר הביטחון לשעבר.
זאב בנימין בגין: היות שציינתי קודם את העמל שהשקעתי עד שהגעתי לתפקיד זקן חברי הכנסת אז חבר הכנסת עמיר פרץ הוא ותיק חברי הכנסת.
זאב בנימין בגין: אני לא צברתי ותק כזה בשלושים השנים האחרונות והוא הצליח יותר.
זאב בנימין בגין: הוא פה?
זאב בנימין בגין: הוא יגיע?
זאב בנימין בגין: אז בהיעדרו אני מציע שנתחיל לשמוע תשובות לשאלות, להערות ולתהיות.
זאב בנימין בגין: יוהל"ם, בבקשה.
<שרון ניר: אני אגיד ואומר גם למי שלא נכח בסקירה כולה בצורה הכי ישירה.
<שרון ניר: צה"ל רואה בשירות עצמו ערך ורואה באוכלוסייה הרחבה הזאת, ביכולת להרחיב כמה שיותר מגויסים לצה"ל כיעד והוא בודק את עצמו גם כיעד כמותי.
<שרון ניר: כמובן שאני אקח את בית הספר שאת אמרת עליו ונעשה עליו zoom in אבל ממש מסתכלים על זה כיעד ובודקים את עצמנו, גם במיט"ב, גם בלשכות הגיוס, כיצד אנחנו רק מרחיבים את היקף המשרתים בצה"ל.
<שרון ניר: ולא חל שינוי במגמת אי גיוס עקב סיבת סף גיוס - - -
עליזה לביא: למה הבנות קיבלו פטור?
<שרון ניר: אני לא יודעת.
<שרון ניר: לא יודעת לתת לך תשובות כאלו.
<שרון ניר: אני מוכנה לבדוק ולהעביר אבל אני אומרת באופן חד משמעי שלא חל שינוי בכמות האי-מתגייסים ואי-מתגייסות עקב סיבת סף גיוס או נתוני איכות.
<שרון ניר: אפשר לראות את זה לאורך שנים.
<שרון ניר: את זה אני יודעת להגיד.
<שרון ניר: את הנתונים עצמם אני לא יודעת לכמת אבל יש את הסיפור הזה של "השירות לכל" ו"השירות הוא ערך" וגם הרחבת מיצוי כמה שניתן ויכולת לגייס כמה שיותר בנות, במיוחד בהינתן שיש שינויים מאד גדולים שחלים ואנחנו צריכים כוח אדם.
<שרון ניר: הסיפור הזה נכנס בצורה - - -
עליזה לביא: תחזרו אל הועדה עם תשובה.
<שרון ניר: אני אבדוק גם את בית הספר הזה בוודאי, נבדוק את העניין ואת הסיבה ואם אפשר להעביר לנו את השמות זה יהיה מצוין.
<שרון ניר: אני בכל מקרה אסתכל.
עליזה לביא: אני יכולה להעביר אלייך את השם של רכז השכבה שאתו דיברנו, את זה אני יכולה לתת לך.
<שרון ניר: בסדר גמור, אני אקח אחרי זה את השם של רכז השכבה.
<שרון ניר: דבר שני, לגבי השינוי הארגוני במערך מקא"מ.
<שרון ניר: אני חושבת שדבר שחשוב להגיד, אנחנו לא ביטלנו לחלוטין את מערך מקא"מ.
<שרון ניר: ראית פה את כל העבודה המפוארת הזו.
<שרון ניר: מי שמוביל אותה זה ענף עוצמה במיט"ב ששם חונה מערך מקא"מ.
<שרון ניר: אנחנו כן העברנו את גוף מקא"מ ואני לא מתעסקת כרגע בשינויים ארגוניים שצה"ל עבר הרבה מאד שינויים ארגוניים, אתם מכירים את זה אבל את הגוף שעוסק באוכלוסיות מקא"מ העברנו למקח"ר, לחיל החינוך, למיט"ב, כדי שתהיה לעבודה הזו אוריינטציה של השמה מיון ושיבוץ בהקשר הזה וגם ליווי.
<שרון ניר: כרגע דיברה דוברת מהמשטרה והדגישה שאנחנו ממשיכים ללוות אותן מעבר לכך, שחוץ ממיט"ב שזה ראשית - - - והגיוס לצה"ל, יש לנו גם מש"קיות מקא"מ בכל זרוע בפיקוד, שמלוות את החיילים האלה באופן קבוע והן מש"קיות אוכלוסיות מיוחדות.
<שרון ניר: זאת אומרת שאנחנו יודעים באופן קבוע ללוות, לנטר ולמצות כמו שצריך את החיילים האלה, גם כשהם לא מצליחים.
<שרון ניר: החיילים והחיילות.
<שרון ניר: להביא ולבדוק ולבחון עבורם חלופות.
<שרון ניר: אנחנו עוסקים בזה ורואים בזה ממש סוג של נדבך מרכזי בעשייה שלנו עם אוכלוסיות מיוחדות אז את זה חשוב לי מאד לומר, גם - - -
זאב בנימין בגין: אז לסיכום, אין שינוי ביחס החיובי של הצבא לאוכלוסיות מיוחדות.
<שרון ניר: יש שינוי בהטבה, במגמות, כפי שהצגנו לך כאן.
זאב בנימין בגין: הרחבה.
<שרון ניר: הרחבה, בדיוק.
זאב בנימין בגין: אבל לא צמצום.
<שרון ניר: לא הרחבה בהיקף המתגייסים, הרחבה בהיקף הנתונים שאנחנו אוספים עליהם כדי באמת להתאים להם, באמת לתפור חליפה לפי מידה.
<שרון ניר: את זה חשוב לומר.
<שרון ניר: לגבי החמישה שבועות טירונות, את שאלת, לדעתי, אז אנחנו עוסקים גם בהעצמה של אותן חיילות מקא"מ או חג"מ או יותר נכון איתן, המינוח החדש ואנחנו נותנים להן שבוע שעוסק בהעצמה ובין היתר אנחנו מתייחסים לכל הסוגיות של חלילה תקיפה מינית והטרדות מיניות.
<שרון ניר: חשוב להגיד.
<שרון ניר: זה חלק מההכשרה שאנחנו נותנים להן, דווקא בגלל שהן לא מתמיד מקבלות את הכלים מהשטח.
<שרון ניר: וזהו.
<שרון ניר: זהו.
<שרון ניר: נשאלנו לגבי החיילות, חיילות שמסומנות כאוכלוסייה מוחלשת גם בהיבטי ת"ש ובהיבטי יכולת הישרדות וצליחה - - - מסומנות כבר בשלב המלש"ב שהן מיועדות לשרות בטחון.
<שרון ניר: אנחנו יודעים לתת להן חליפה ומעטפת פרט כבר במהלך השירות, כבר בשלב המועמדות לשרות ביטחון ועם זה להמשיך הלאה, כדי לתת להן את המעטפת פרט הראויה.
<קריאה: מילה על הקהילה הגאה.
<שרון ניר: בנוגע לקהילה הגאה, זה לא נושא הדיון אבל אני יכולה לומר שאנחנו בצבא מתייחסים לקהילה הגאה, נותנים מקום.
<שרון ניר: יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר מתעסקת בזה.
זאב בנימין בגין: אני קראתי באיזה מקום שהייתה ביקורת על כך לאחרונה אבל תמשיכו בדרככם החשובה.
<שרון ניר: אנחנו עוסקים בלתת - - - לכבד כמו שאמרתי למגוון אוכלוסיות ומגוון צרכים של חיילים ואנחנו מהווים כתובת לנושא.
זאב בנימין בגין: עוד שאלה, מבחינתי אני חושב שתהיה אחרונה.
זאב בנימין בגין: במסלול הזה שבו מתחילות 1,284 מועמדות לשרות ביטחון בשנת 2015 עם מגוון המקצועות שאתם מציעים להן, כמה מהן משלימות את תקופת השרות הרגילה?
<שרון ניר: אני לא מכירה את הנתון אבל להבנתי כמו שאמרתי, במסגרת יעד הנשר שדיברתי עליו באופן כללי אנחנו מודדים את עצמנו גם לגבי האוכלוסייה הזו ושואפים להגיע אתן לשרות מלא ולסיום שרות תקין באופן מלא.
זאב בנימין בגין: אנחנו יודעים את זאת אבל לגבי - - -
<שרון ניר: אני יכולה להגיד לך - - -
זאב בנימין בגין: לגבי גברים, נכון?
<שרון ניר: גם וגם.
<אינה זרצר: גם וגם, אנחנו יכולים לתת מספר מדויק.
<אינה זרצר: הנשר שלהן הוא לא גבוה במיוחד.
<אינה זרצר: מה שכן, יש כאלו שמתחילות עם מקצוע מאד איכותי ובמהלך השרות לא שורדות, לא מצליחות, אז אנחנו מנסים למצות אותן במקצוע אחר אבל זה לא אומר שהן נושרות מהצבא.
<קריאה: את דיברת על השלמת שירות תקין.
זאב בנימין בגין: בלי המספרים עצמם שאולי אין בידיכם, מהו אחוז הנושרות ממסלול איתן בהשוואה לחיילות האחרות?
<שרון ניר: אני לא יודעת להגיד את הנתון.
<שרון ניר: אני יודעת שאנחנו מודדים את עצמנו גם שם ואני יודעת להגיד שבמקרה שיש אי הצלחה בסביבה מסוימת אז אנחנו מנסים את הסביבה האחרת.
זאב בנימין בגין: כדי להיות בטוח, כשאתן אומרות שאתן לא יודעות זה ברגע זה ובדיון הזה אבל הנתון קיים.
זאב בנימין בגין: טוב, חבר הכנסת פרץ, חברי עמיר, אני הסברתי לנוכחים את יתרונך עלי.
עמיר פרץ: אין שום סיכוי.
זאב בנימין בגין: לפני שנה, עם פתיחת הכנסת, עם העובדה שבניגוד למה שהיה נהוג לפני שנים רבות, לא זקן חברי הכנסת פתח את ישיבת הכנסת הראשונה אלא ותיק חברי הכנסת ומסיבות מצוינות.
זאב בנימין בגין: אתה גם ניהלת את זה וגם יזמת שינויים מסוימים בטקס.
זאב בנימין בגין: זה היה מאד מוצלח.
זאב בנימין בגין: אנחנו מקדמים אותך בברכה.
עמיר פרץ: אם היו קובעים שזקן חברי הכנסת הייתי שמח לקבל את זה.
עמיר פרץ: אני תמיד שמח לוותר לך, כמו שאתה שמח לוותר לי.
עמיר פרץ: זה לא בדיוק מה שמקובל אצל חברי הכנסת מהדור החדש.
זאב בנימין בגין: עמיר, אין לי סמכות להתיר לך להחליף אותי בתפקיד יושב ראש כי אינך חבר הוועדה.
זאב בנימין בגין: רגע, אתה חבר הוועדה אז יכולת להחליף אותי כיושב ראש והייתי מוותר לך אבל אנחנו לקראת סיום אז אולי כבר אין טעם.
עמיר פרץ: לא, אין טעם.
עמיר פרץ: לא, לא, אני באתי לשמוע.
עמיר פרץ: שמעתי רק את סוף הדיון, לצערי.
עמיר פרץ: אני חושב שמדובר באחד הנושאים המרכזיים מבחינת התהליך, גם של התפיסה הדמוקרטית בישראל אבל ודאי צה"ל ככור היתוך הוא אחת הפלטפורמות החשובות שמשפיעות כמעט על כל מהלך ומהלך בחיינו.
עמיר פרץ: אני יודע את הרגישויות ואני סומך על הממונות שהגיעו מטעם צה"ל.
עמיר פרץ: באתי רק לגבות ולהוכיח לכן, תראו, שני גברים שחברים בוועדה מגיעים כדי להיות מעורבים ולהביע דעתם בעניין.
זאב בנימין בגין: אבל בדיון שהיה לי שישבתי בראשו לפני חודשיים בעניין הנקה, לא טרחת לבוא.
עמיר פרץ: אני סמכתי עליך.
זאב בנימין בגין: היית לומד הרבה.
עמיר פרץ: יש מקומות שאני בטוח שיסתדרו לבד, אתה מבין?
זאב בנימין בגין: תודה, אני בטוח, עמיר, שגם אתה שמחת לשמוע שאין שינוי לרעה, חלילה, ביחס ובטיפול היומיומי באוכלוסיות המיוחדות.
זאב בנימין בגין: אני לא מאושר מן המינוח הזה ובכלל, אוכלוסייה הוא ביטוי סטטיסטי לא נוח אבל על זה יישבו על המדוכה באכ"א.
זאב בנימין בגין: אני מודה לכן על הדיון.
זאב בנימין בגין: אני מאד שמח על יוזמתה של יושבת ראש הועדה, חברתנו, חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן לקיום הדיון הזה.
זאב בנימין בגין: לקח קצת יותר זמן אבל הנה, הוא התקיים.
זאב בנימין בגין: גם למדנו, גם נרשם ואני מאד מודה לכם על הפירוט, על המצגת היפה ועל הדברים ששמענו כאן מן המשרד לביטחון פנים.
זאב בנימין בגין: גם לגברת היועצת של ראש עירית חיפה על השאלות ועל הדאגה שגילית בשם עירית חיפה.
זאב בנימין בגין: תודה רבה לכן, אני נועל את הישיבה הזו.
עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון מגדרי, היום ה-2 בנובמבר 2016 ואנחנו היום בהצגת מדד המגדר 2016 של "שוות", המרכז לקידום נשים בזירה הציבורית במכון ון ליר.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה לארח שוב את "שוות" והן אכן שוות, בוועדה.
עאידה תומא סלימאן: בשנה שעברה, ביולי 2015, קיימתי בוועדה דיון על המדד והצגתן את המדד של 2015, שם עמדנו על הפערים שקיימים בין גברים לנשים במדינה בתחומים רבים.
עאידה תומא סלימאן: לא שלא הכרנו את הפערים האלה, לא שלא ידענו על קיומם אבל החדש והמיוחד היה זה שאפשר היה למדוד את זה ושהפערים האלה יקבלו גם מין אסמכתא כזאת, שמציינת את המצב ומודדת אותו בכלים שאפשר להשתמש בהם ואז, אני זוכרת שאמרתי, טוב אם זה יהפוך למדד, שכל שנה, לא רק שנציג אותו אלא גם נעשה איזושהי השוואה עם השנה הקודמת, כדי למדוד לעצמנו, כמה התקדמנו והאם באמת התקדמנו משנה לשנה.
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת שבלט במיוחד הפער שקיים בשוק העבודה וביחסי משפחה-עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת עד כמה זה בהשפעת המדד ואני מקווה שזה בהשפעתו אבל, אני רואה תנועה מאד ערה בתוך הכנסת לחקיקה שמתייחסת לנושא של משפחה ולאפשר לנשים יותר לתאם בין משפחה ועבודה ואני מאד מקווה ואמרתי אז, שמשרדי הממשלה יתחילו להשתמש במדד הזה גם ככלי עבודה, שיכול לעזור להם בבניית מדיניות או כדי לקבל החלטות ותכניות שינסו לסגור את הפער הזה.
עאידה תומא סלימאן: אחרי שאמרתי את כל זה אני מאד שמחה שאתן הולכות להציג את זה היום.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נשמע, נלמד את התוצאות ואשמח מאד אחרי כן, שנראה האם התקדמנו, האם חזרנו אחורה, לפעמים אנחנו, בגלל מה שקורה יומיום, יש לנו הרגשה שאנחנו רק הולכים אחורה, אז אולי תעשו אותנו יותר אופטימיות, אני מקווה מאד.
עאידה תומא סלימאן: לא כל כך?
עאידה תומא סלימאן: קיי, פרופסור חנה הרצוג, מנהלת שותפה של מרכז "שוות" במכון ון ליר, בבקשה, גבירתי.
<חנה הרצוג: שלום רב, בראש ובראשונה אני רוצה שוב לחזור ולהודות לך, חברת הכנסת עאידה תומא סולימן, יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, את עושה עבודה נפלאה.
<חנה הרצוג: קיוויתי שגם נוכל לברך את כל חברות הכנסת שתגענה, אולי הן עוד תגענה - - -
עאידה תומא סלימאן: אולי עוד מעט.
<חנה הרצוג: זה גם קצת אומר מהם סדרי העדיפויות, אני יודעת שיש היום הרבה מאד פעילות בכנסת אז אנחנו לא תמיד ראשונות בחשיבות אבל אנחנו רואות את הנושא שלנו כמאד חשוב.
<חנה הרצוג: לצערי, אני לא אשת בשורות.
<חנה הרצוג: לפחות לא אשת בשורות טובות.
<חנה הרצוג: כמו שנאמר, מדד המדידה הוא בעצם כלי בעל עוצמה רבה למדידה לאורך זמן של מצב הגברים לעומת הנשים או הנשים לעומת הגברים בישראל.
<חנה הרצוג: זהו המדד הרביעי שבודק את אי השוויון המגדרי מ-2004.
<חנה הרצוג: שני עקרונות מנחים את המדד הזה.
<חנה הרצוג: האחד, הרחבה מתמדת של הממדים והאינדיקטורים שבאמצעותם אנחנו בודקים את הפער בין גברים ונשים.
<חנה הרצוג: העיקרון השני הוא בחינת אי השוויון המגדרי לא רקל על פי האבחנה הגסה של גברים לעומת נשים או נשים לעומת גברים, אלא את ההצטלבויות שבין מגדר לבין מיקומים חברתיים שונים, מה שאנחנו קוראים - - - כמו פריפריה וכמו החברה הערבית, כאשר המטרה היא לבחון את רוחב ועומק אי השוויון המגדרי.
<חנה הרצוג: מדד הוא כלי שמסמל כיוון.
<חנה הרצוג: בעצם אפשר להתייחס אליו כאל מצפן שבודק אותנו אם אנחנו בדרך הנכונה ולאן צריך ללכת.
<חנה הרצוג: זו אמירה כללית מאד וד"ר הגר צמרת קרצ'ר תדבר אחריי ותיתן פרטים.
<חנה הרצוג: אני רוצה לומר דבר כזה.
<חנה הרצוג: נשים נכנסות יותר ויותר לזירה הציבורית.
<חנה הרצוג: הן נוכחות יותר.
<חנה הרצוג: אנחנו יודעות את זה, אנחנו לא צריכות את הנתונים של הדברים הללו אבל, ההבדלים בין גברים לנשים, הפער המגדרי נשאר יציב.
<חנה הרצוג: כלומר, אם אני רוצה להסתכל על חצי הכוס המלאה אז אפשר אבל הכוס החצי ריקה וקצת יותר היא דווקא העובדה שמאז 2004 עם קצת עליות וירידות המגמה הכללית היא פער יציב.
<חנה הרצוג: אני אומרת תמיד הרצפה עולה אבל התקרה נוסקת, כלומר, במובן הזה, המון דיבורים על אי שוויון חברתי, יש חברה אזרחית תוססת, ארגוני נשים, חקיקה גם אבל ההשפעה לא באה לידי ביטוי בשטח, אז לכן אני אומרת שהבשורה הרעה של מדד 2016 היא שאין שינויים או באנגלית היינו אומרים את זה וזה יפה מתחרזno news are bad news.
<חנה הרצוג: הממד היחיד שנסגר בו הפער הוא ממד ההשכלה וכשאני מוסיפה את זה לעובדה שנשים גם נכנסות לזירות הציבוריות השונות והפער לא נסגר, זאת אומרת שנשים עושות את כל המאמץ.
<חנה הרצוג: הרבה פעמים אומרים לנו: זה ענין של זמן.
<חנה הרצוג: לא, זה לא ענין של זמן, הנתונים של המדד דורשים איזושהי חשיבה אחרת, חשיבה מאד ביקורתית, שהבעיה איננה אצל הנשים אלא הבעיה היא בהסדרים חברתיים.
<חנה הרצוג: תמונת המצב לכן היא עגומה.
<חנה הרצוג: - - - התמודדות, התמודדות של כולנו וגם של הבית הזה, כפי שמראה בנין התפעל של השרש מ.ד.ו.ד. – התמודדות.
<חנה הרצוג: נדרש שינוי מדיני עמוק, בחינה ביקורתית, בחינה ביקורתית של ההיבטים והייתי אומרת הכלכליים הפוליטיים והתרבותיים של אי השוויון ומכאן, הקריאה שלנו כחברות צוות "שוות" ואני בטוחה שזו קריאה של כל באות ובאי המושב הזה, לנבחרי הצבור ולחברה בכלל.
<חנה הרצוג: יש צורך דחוף בפיתוח אסטרטגיות של שינוי, יש צורך בחשיפה של המנגנונים החברתיים, התרבותיים, הכלכליים ואני חוזרת על כל האלמנטים האלה, שמכוננים את אי השוויון והטמעת חשיבה מגדרית או מבט מגדרי, לכל תהליכי קבלת ההחלטות והמדיניות, ולא רק ברמות של הצהרה אלא ברמות של מימוש.
<חנה הרצוג: התמודדות משמעה שעולמן של הנשים, ניסיון חייהן, מגוון המיקומים החברתיים שלהן ומגוון הקבוצות אליהן הן שייכות, יילקחו בחשבון כחלק בלתי נפרד מהסדר החברתי בכללו.
<חנה הרצוג: אני מקווה שבמדד הבא נוכל לראות קצת מן השינוי.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזאת הקדמה שמאד מסכמת את הדברים שהרבה פעמים אנחנו מרגישים אותם וכל פעם ששואלים, זאת הכנסת שיש בה את מספר חברות הכנסת הכי גדול בהיסטוריה של המדינה, כדאי עוד פעם למדוד, האם המספר הגדול הזה הוביל לנו חקיקה, איפה החקיקה נמצאת בנושא הזה ואת סיכמת את זה במשפט אחד שלצערי הרב, אנחנו נמצאות בזירה הציבורית ובמרחב הציבורי אבל הרבה פעמים זה לא משתקף כשינוי מהותי במקומות האלה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נמשיך להציג ואני מקווה שעכשיו תהיה באמת המצגת שמדברת על המדד.
עאידה תומא סלימאן: ד"ר הגר צמרת קרצ'ר, האם ביטאתי את זה נכון?
עאידה תומא סלימאן: חוקרת ראשית של מדד המגדר, בבקשה.
<הגר צמרת קרצ'ר: בוקר טוב.
<הגר צמרת קרצ'ר: אני חושבת שאני אתן לנתונים לדבר בעד עצמם, כי זאת הגישה שלנו, להביא את העובדות הקשוחות והקשות.
<הגר צמרת קרצ'ר: מדד המגדר, מהו המבנה שלו?
<הגר צמרת קרצ'ר: מדד המגדר עוקב כיום אחרי שנים עשר תחומים, לא רק אחרי שוק העבודה אלא מנסה לתת תמונה רחבה ככל האפשר.
<הגר צמרת קרצ'ר: היכן כשיש נתון אנחנו מביאות אותו לקדמת הבמה ובוחנות את אי השוויון המגדרי בו.
<הגר צמרת קרצ'ר: כאן מוצגים לפנינו שנים עשר התחומים, השכלה, שוק עבודה, מגדור מקצועי – סגרגציה, כלומר, לאיזה מקצועות נשים הולכות ולאיזה גברים.
<הגר צמרת קרצ'ר: עוצמה, שזה התחומים הכי חשובים ואני כבר אציג את הנתונים לגביו, בעוצמה אנחנו מתכוונות לפוליטיקה וגם לתחום הכלכלי, מי מוביל את המשק, ויש לנו כאן עוד תחומים, מצב משפחתי וזמן אבל בואו נראה איזה דברים חדשים נכנסו השנה למדד 2016.
<הגר צמרת קרצ'ר: קודם כל נכנס תחום חדש.
<הגר צמרת קרצ'ר: המדד הקודם היה באחד עשר תחומים והיום הכנסנו גם את התחום של תרבות ותקשורת.
<הגר צמרת קרצ'ר: בתחום הזה הכנסנו את הנתונים הבאים.
<הגר צמרת קרצ'ר: זמרות במצעד העברי השנתי של גלגל"צ, שחקניות בתיאטרון, בימאיות בתיאטרון, ייצוג נשים בדיווחי החדשות וכלות פרס ישראל.