GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בדיעה חניפס: אני כיועצת לקידום מעמד האישה בחברה הערבית על פי החוק משנת 2000 ויותר, אבל הבעיה שלנו שלא נותנים לנו סמכויות.
<בדיעה חניפס: אנחנו כמובן לפי החוק אמורים להיות כתובת של כל הנשים וזה קורה, אבל מכיוון שלא אוכפים את החוק, לא נותנים סמכויות, אין דלתות פתוחות לא ברשויות לא במשרדי הממשלה, עדיין התפקיד שלנו לרוב, הוא רק בצורה לא ממומשת.
<בדיעה חניפס: אני שמעתי את כל הדיונים וראיתי וחווה את כל מה שאמרתם בעבודה היום יומית שלנו אבל מכיוון שאנחנו לא נתמכות ואין לנו את הסמכות שאמורה להיות על פי החוק, והדבר הנפלא הוא שכתוב בחוקים של משרד הפנים שהכל מפורט אבל לא מבוצע.
<בדיעה חניפס: אני לא יודעת למה לא אוכפים בחוק שהוא נחקק על ידי משרד הפנים, זה דבר מוזר.
עאידה תומא סלימאן: החוק נחקק על ידי הכנסת.
<בדיעה חניפס: הכנסת.
<בדיעה חניפס: אבל משרד הפנים הוא - - - אבל לא אוכפים את החוק.
<בדיעה חניפס: יש לנו בעיה, יש נציגות לנשים אבל הנציגות עצמן עוברת עליהן אלימות ואפלייה.
<בדיעה חניפס: וזה בלתי אפשרי.
<בדיעה חניפס: אנחנו נמצאות בדיונים של הכנסת, תמיד נמצאות עם גברת עאידה, גם לפני, ועדיין שנים ושום דבר לא התקדם.
<בדיעה חניפס: זו התייחסותי.
עאידה תומא סלימאן: תודה, וכפי שאת יודעת אנחנו גם בסוגייה הזאת מטפלות ונמשיך לטפל.
עאידה תומא סלימאן: דוקטור זוהר לביא ממשרד הבריאות.
<זוהר לביא: כשותפה פעילה בכל תהליך הוועדות וכמשרד שבעצם לא משרד הרווחה ולא המשרד לבטחון פנים, אני רוצה לציין את החשיבות של, אם מדברים על תקציב, הקצאה של תקציבים ספציפיים לנושאים האלה גם למשרדים האחרים כי יש לזה משמעות אחר כך ביכולת שלנו להפעיל את הדברים ולעשות את השינויים שצריך.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נתייחס לכל נושא התקציב אבל גם אני חושבת שבדיונים שקיימנו בוועדה בנושא אלימות והכשרות של הצוותים הרפואיים והטיפוליים - - -
<זוהר לביא: את זה אנחנו עושים מהתקציבים שלנו אבל כשצריכים להקים מרכזים נוספים או כל מיני דברים שהם כרגע לא קיימים, יש משמעות לתוספת של תקציב ייעודי לנושא הזה, כי בכל זאת לפחות למשרד הבריאות יש לו תקציבים צבועים להרבה דברים אחרים.
<זוהר לביא: הנושאים האלה הם כן היום הרבה יותר על סדר היום, הרבה יותר משמעותיים, יש הבנה וחשיבות אבל הרבה פעמים הם לא נכנסים כ- - -
עאידה תומא סלימאן: אני אנצל את ההזדמנות, אני יודעת לאחר בקשתנו בוועדה להקים וועדה שתבדוק את כל הנושא של הטרדות על ידי מטפלים, הוקמה הוועדה במשרד הבריאות, ידוע לכם לו"ז מתי תסיימו את העבודה, מתי יצאו ההנחיות החדשות?
<זוהר לביא: אני יכולה להגיד לך שאנחנו עובדים על זה עכשיו, בגלל שזה באמת דורש הרבה מאוד חשיבה, שהדברים ייעשו בצורה מקצועית ונכונה ואנחנו עכשיו מתחילים בעבודה יותר אינטנסיבית, קיבלנו, כדי לפחות לצאת לדרך, את הגיבוי של המנכ"ל, אנחנו הולכים להגיש לו בשבועות הקרובים מתווה שאנחנו בעצם הולכים לכתוב בדיוק מה אנחנו צריכים שם ואני מאוד מקווה שזה ייכנס לתכניות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: כי את יודעת, לזה לא צריך תקציבים.
עאידה תומא סלימאן: אפשר רק ליישם.
<זוהר לביא: לזה לא צריך תקציבים.
<זוהר לביא: תקציבים צריך רק ל- - - אבל לדברים של ההנחיות, זה אני כבר יכולה להגיד לך שהתגייסנו לזה.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה לשמוע כי זו אחת ההמלצות והבקשות שהפנינו למשרד ושמחתי לראות שנעניתם בעניין הזה.
עאידה תומא סלימאן: שלומית ליימן, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: אני אנצל את הזמן כדי לברך את הצטרפות שתי בנות שנאמר לי שהן נהדרות, ליהי ואנג'ליקה שאמורות ללוות אותי היום ואת האמת אני לא עושה את העבודה כמו שצריך, לא הספקתי עוד להכירן.
עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שיהיה לכן יום מעניין בוועדה.
<שלומית ליימן: תודה.
<שלומית ליימן: אני מנהלת המרכז למשפחה ביד שרה, שזה המרכז לטיפול ומניעת אלימות במשפחה שמתמחה בציבור הדתי והחרדי בארץ.
<שלומית ליימן: אנחנו מטפלים בכ-500 מטופלים בשנה כאשר שליש מהם הם גברים מהאוכלוסייה החרדית.
עאידה תומא סלימאן: הם מטופלים כגברים מוכים או גברים אלימים?
<שלומית ליימן: רובם גברים אלימים, חלקם גברים מוכים ואנחנו גם יודעים שכל גבר תוקפן - - -
עאידה תומא סלימאן: כן אבל הטשטוש הזה, בתקופה האחרונה מדברים על טפול בגברים נקודה.
עאידה תומא סלימאן: כאילו זה טיפול בגברים נפגעי אלימות.
עאידה תומא סלימאן: כדאי להבהיר, טיפול בגברים אלימים.
עאידה תומא סלימאן: שורשי הבעיה, גם אישה מוכה סובלת הרבה פעמים בשקט כי היא עברה אלימות בעבר וראתה את אמא שלה עוברת אלימות.
עאידה תומא סלימאן: אבל לטפל בגבר, כדאי להבהיר את זה, גבר אלים.
<שלומית ליימן: אני אניח את דעתך, אנחנו יודעים על האחוזים הגבוהים של העברה בין דורית לנשים, לגברים, אין גבר שעובר את הסף במרכז שלנו ולא באותו שלב צריך להודות או לפחות להתחיל בתהליך של להודות, אם הוא גבר אלים, שהוא גבר אלים.
<שלומית ליימן: זה תנאי לטיפול.
<שלומית ליימן: ההכרה בבעיה היא תנאי הכרחי לטיפול כך שאני בהחלט מסכימה.
עאידה תומא סלימאן: לא פקפקתי בעבודה המקצועית, פשוט רציתי להבהיר את זה.
<שלומית ליימן: ביום לציון המאבק, אני מצטרפת מאוד לצער עמית שלי נח, שאנחנו ארגונים אחים, לכך שבאמת חברי הכנסת החרדיים לא נמצאים פה אבל דווקא עם הכובע הנוסף במסגרת העבודה במרכז של מומחיות בטיפול רגיש תרבות ומצטרפת לדברים שאיילה אמרה לפני כן, אני חושבת שחשוב גם לציין את מה שמושג ולא לשפוך את התינוק עם המים.
<שלומית ליימן: מצטערת ומוחה על זה שבאמת אין פה נציגות של חברי הכנסת החרדיים, אבל בשטח בעבודה בשדה אנחנו זוכים לשיתופי פעולה מדהימים ומתקדמים עם השנים ומועצמים לעבודה בשיתוף עם המנהיגות הדתית והחרדית.
<שלומית ליימן: אין פה מקום להכביר על זה במילים, אני אשמח בכל הזדמנות לעשות את זה ויעידו האנשים שמכירים את העבודה שלנו, אבל אנחנו זוכים, אנחנו בנינו את השירות מהורתו כבר כטפול רגיש תרבות וגם מתייחס באופן ספציפי כמובן למגזר החרדי ואנחנו זוכים, הקול קורא, ההד עונה, יש לנו ועדת רבנים עם רבנים מהשורה הראשונה מכל הזרמים, אנחנו מטפלים בנשים ובגברים ובילדים מכל הזרמים החרדיים, החל מהקצוות היותר קיצוניים וכלה בכאלה שאי אפשר לזהות על החזות שלהם שהם משתייכים למגזר וחשוב לציין.
<שלומית ליימן: יש עוד המון מה לעשות, ואנחנו מתוקצבים אולי ברבע מהפעילות שלנו על ידי המשרד ואת ה-3/4 האחרים אני ועמיתיי צריכים לגייס ומגייסים ועל זה אני כן מוחה ומבקשת את עזרתכם בלהגביר את החלק הזה, אבל זה לא פוגע בכהוא זה ברמה המאוד גבוהה של העבודה המקצועית שלנו גם בהקשר של אלימות, גם בטיפול רגיש תרבות, שאני חושבת ששמו הולך לפניו בארץ ובעולם, ואנחנו באמת עובדים בשיתופי פעולה עם מערכות החינוך, עם מערכות הבריאות, כמובן עם מערכות הרווחה שאנחנו חלק מהן, וכמובן שיש עוד המון המון עבודה אבל חשוב לציין גם את מה שכבר מושג ודבר שהוא נתון משמעותי, מחצית מהפונים אלינו והמטופלים אצלנו זה מהמנהיגות הדתית והחרדית וחבר מביא חבר שזה נתון שהוא די שונה מהנתונים וזה אומר על השינוי העז שמתרחש במגזר הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני אציין גם שאחד ההישגים הראשונים של הוועדה היה שיתוף הפעולה שנעשה עם השר לענייני דת, חבר הכנסת אזולאי, שהשתכנע לאחר דיונים להעביר הכשרה מקצועית מאוד לרבניות בנושא של תמיכה בנשים ונערות נפגעות תקיפה מינית.
עאידה תומא סלימאן: אחמד אל עסיבי, מדריך חינוכי בעמותת עז'יק, רצית לשאול שאלה בבקשה.
<אחמד אל עסיבי: קודם כל תודה לכולם.
<אחמד אל עסיבי: בסוף ראיתי שהעמותות, הנשים פועלות יותר מהמועצות והרווחה.
<אחמד אל עסיבי: השאלה שלי בדיוק למה לא תומכים יותר בעמותות, אם הן עושות עבודה קשה.
<אחמד אל עסיבי: למה לא תומכים בעמותות, שאני ראיתי במגזר שלי, המגזר הבדואי, ראיתי שהעמותות עובדות הרבה יותר מהמועצה ומהרווחה.
עאידה תומא סלימאן: תרצו שהצוות ישיב?
<אילה מאיר: אני אתייחס למה שהוא שואל או לדברים נוספים שעלו?
עאידה תומא סלימאן: להכל.
<אילה מאיר: אז אני מבקשת כן להתייחס לנושא של מה שאת העלית, עדי, בנושא של נשים חסרות מעמד.
<אילה מאיר: בהחלט זו הייתה אחת האוכלוסיות שהצוותים נדרשו להתייחס אליהן, זו הייתה אחת האוכלוסיות הייחודיות, כפי שהגדרנו, שאנחנו מיפינו שיש צורך לטקס עצה ולחשוב איך אפשר לסייע להן ותיכף אני אגיד איפה זה עומד היום.
<אילה מאיר: במקביל לזה וללא קשר לזה, מנכ"ל המשרד מינה צוות שאני עומדת בראשו, על מנת לנסח בעצם מדיניות לטיפול בזרים שאינם ברי הרחקה על פי דו"ח מבקר המדינה.
<אילה מאיר: אני בכוונה אומרת זרים ברי הרחקה מכיוון שלא כל מבקשי המקלט או חסרי המעמד בישראל הם זרים שאינם ברי הרחקה, אבל זה להרצאה אחרת.
<אילה מאיר: הצוות הזה סיים את העבודה שלו ועכשיו אנחנו מגבשים את המסמך שיוגש למנכ"ל ממש בימים הקרובים.
<אילה מאיר: אני רוצה להתייחס למשהו כללי שהוא לא קשור רק למשרד הרווחה.
<אילה מאיר: אוכלוסייה של חסרי מעמד זה נושא כבד מאוד, מגיע הרבה מאוד לפתחם של שירותי הרווחה בגלל מצוקות, וכמו שאת הגדרת, החולשה הגדולה שלהם והחולשה בגורמי הסיכון הגדולים בעיקר שלהם, אך זה לא יכול להיות רק מדיניות של משרד הרווחה בהקשר של הטיפול בהם חייבת פה מדיניות ממשלתית, הם אנשים חסרי זכויות, הם לא רק חסרי זכויות בביטוח לאומי, הם חסרי זכויות שיכון, הם חסרי זכויות שקשורים להרבה מאוד - - -
עאידה תומא סלימאן: בריאות, שירותי רווחה, שירותי חינוך.
<אילה מאיר: לכן השאלה הזאת לא יכולה להישאל או להגיע לפתחם רק של שירותי הרווחה מכיוון שגם אם שירותי הרווחה - - -
עאידה תומא סלימאן: אילה, השאלה הייתה לוועדה הבין משרדית לטיפול ולא רק לרווחה.
עאידה תומא סלימאן: בגלל שאתם צוות בין משרדי.
<אילה מאיר: אני לא יודעת אם יושב פה נציג משרד הפנים, אין לי מושג, אני חושבת שיש הרבה שאלות שמיוחסות למשרד הפנים בכל הנושא של המעמד שלהם והכרה במעמד שלהם וכל הסוגיה, אבל מה שאני כן רוצה לומר, שבמסמך שהוגש למנכ"ל המשרד שלנו כן התייחסנו באופן ספציפי לנשים נפגעות אלימות חסרות מעמד.
<עדי דרורי-אברהם: סליחה שאני מפריעה, יש תאריך למתי המסמך הזה אמור להיות מוגש או פומבי?
<עדי דרורי-אברהם: כי אני מבינה שהדד ליין עבר כבר.
<אילה מאיר: המסמך לא יהיה פומבי.
<אילה מאיר: המסמך יהיה למנכ"ל של המשרד, המנכ"ל של המשרד יחליט מה מתוך זה יהיה פומבי, צריך לענות למבקר המדינה לצורך העניין.
<אילה מאיר: אני מקווה שבשבועות הקרובים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נעקוב.
<אילה מאיר: אני בכל זאת אגיד שהמסמך הזה גם מוגבל מכיוון שמדובר פה במסמך של משרד אחד, ונדרשים פה הסרת חסמים של משרדים אחרים.
<אילה מאיר: חשוב לי לציין, אבל כן התייחסנו אליהם, אנחנו מודעים לבעיה הזאת.
<אילה מאיר: דבר נוסף שהוגדר, אני מנסה להזכר איזה עוד שאלות היו פה אבל אני כן אתייחס למה שאת אמרת, שלומית, לנושא התקצוב הלא מותאם.
<אילה מאיר: אנחנו מקווים שהתכנית הזאת, ואם שמת לב אחת מההמלצות זה הרחבת השירותים הקיימים לאוכלוסיות והרחבת המענים הקיימים.
<אילה מאיר: אנחנו מאוד מקווים שלאור התקציב שנקבל ניתן גם לזה תיעדוף ונוכל להרחיב גם את הטיפול בקהילה וכמובן גם את הטיפול בתוך המקלטים וגם להרחיב את הטיפול בילדים בתוך המקלטים כמו שדיברו קודם.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שהצוות שעובד על עניין סל השירותים במקלטים - - -
<אילה מאיר: על עדכון התעריף.
עאידה תומא סלימאן: עדכון התעריף.
<מיכל חנוך אחדות: הנושא הועלה באחת הישיבות הקודמות בראשותך, בהשתתפות המנכ"ל והוגש מסמך על ידי פורום עמותות מפעילות מקלטים ואני ישבתי עם צוות מייעץ והכנו מסמך ואנחנו צריכים לעבור לשלב הבא במשרדנו, לשבת עם ההנהלה ולבדוק את המסמך ולתרגם אותו תקציבית ולראות מה יאושר ומה לא, אבל המסמך המקצועי עצמו כבר מוכן.
עאידה תומא סלימאן: הפחד שלי שזה עלה לפני כמה חודשים ואנחנו לקראת סוף שנת תקציב, ואנחנו לפני תקצוב שנת תקציב של שנתיים שאם זה לא ייכנס ויעודכן כבר בתקציב של השנתיים הבאות, מה יקרה איתם.
<אילה מאיר: אני אגיד תשובה חלקית, וגם זו אחת מהתכניות שלנו כפי שאמרתי קודם, הרחבת השירותים הקיימים.
<אילה מאיר: אנחנו מבחינתנו מתייחסים להמלצה של הצוות הזה ולתכנית כאל תכנית יישומית להרחבת השירותים בתוך המקלט.
<אילה מאיר: ברגע שאנחנו נדע מה התקציב שעומד לרשותנו לצורך מימוש ההמלצות של הוועדה הזאת, של הצוותים הבין משרדיים, אז נוכל להקצות מתוך זה כדי להשלים את המשימה שמיכל דיברה עליה עכשיו.
<אילה מאיר: אנחנו לא יודעים כרגע, אנחנו מקווים שנצליח לקבל.
עאידה תומא סלימאן: הרבה אין.
<אילה מאיר: לא הכל, אמנם אנחנו עושים הרבה דברים - - -
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מנסים לסכם.
עאידה תומא סלימאן: רק אם יש לך משהו שבאמת פוספס.
<דינה חבלין דהן: אני מרכזת את הפעילות של פורום העמותות שמפעילות מקלטים, אני שמחה באמת על כל המהלך שמתקדם בנושא של תעריף ותקצוב, אבל אנחנו יודעים שמכרזים להפעלת מקלטים נמצאים ממש בפתח ובעינינו צריכה להיות הלימה בין המועד שבו יוצאים במכרזים האלה שבין היתר מגדירים את סל השירותים לבין התקציב שיינתן לאותם מפעילי מקלט לעשות את העבודה שהם צריכים לעשות.
<דינה חבלין דהן: צריך להיות קשר ישיר בין הדברים.
עאידה תומא סלימאן: כדי שמי שניגש למכרז יידע על מה הוא ניגש.
<דינה חבלין דהן: גם.
<דינה חבלין דהן: מה הוא צריך לבצע, מה העשייה.
<אליעזר יבלון: מי שניגש למכרז יודע על מה הוא ניגש.
עאידה תומא סלימאן: לא, אם תהיה הרחבה של התקציב או אם הם עומדים על אותו תקציב.
<אליעזר יבלון: לא, רגע.
<אליעזר יבלון: כל מי שניגש למכרז יודע למה הוא ניגש, אחרת שלא ייגש.
<דינה חבלין דהן: כרגע עוד לא התפרסם המכרז, אבל צריך להיות קשר, מכרז מפורסם לתקופה של כמה שנים.
<אליעזר יבלון: דיברנו.
<אליעזר יבלון: בוא נגיד ככה בקצרה.
<אליעזר יבלון: לא נרחיב כאן.
<אליעזר יבלון: דיברנו, הייתם אצלנו במשרד, ישבנו ודיברנו ואתם יודעים מה קורה עם התקציב, אתם יודעים שהתקציב גדל, אני לא רוצה להרחיב עכשיו אבל אני חושב שהבסיס הנכון לכל הדבר הזה מתבסס על זה שכל מי שניגש למכרז צריך לדעת למה הוא ניגש.
<אליעזר יבלון: אם הוא לא יודע למה הוא ניגש, שלא ייכנס למצב שהוא נכנס לעבוד בחוסר תקציב.
<אליעזר יבלון: אתם ניגשים למכרז, אתם יודעים מה הדרישות במכרז, אתם יודעים מה התעריפים שיש במכרז ואתם יודעים מה המחוייבות שיש לנו במכרז.
<דינה חבלין דהן: כרגע עוד לא פורסמו מכרזים ואנחנו לא יודעים.
<קריאה: אני רוצה להגיד לך שלנו יש מחסור גדול בתקציב והעמותה שלי עלולה לסגור שני מקלטים.
<קריאה: ואז יהיו 12 מקלטים.
<קריאה: זה גם מחסור בתקציב.
<קריאה: אם אתה נותן תשובה כזאת, זה לא מספק.
<אליעזר יבלון: אבל היא אמיתית.
עאידה תומא סלימאן: לא הצלחתי להבין האם אתם מתקדמים - - -
<אליעזר יבלון: התקציב בשורה הזאת גדל ב-2 מיליון שקל ולפני שלושה ימים השר הנחה אותנו להגדיל אותו ב-2 מיליון שקל נוספים.
<אליעזר יבלון: אני לא רוצה להתחיל עכשיו להכנס לפירוט של התקציב, אבל אלה העובדות.
<קריאה: שזה עדיין לא מספיק.
<אליעזר יבלון: אמרתי קודם לחברת הכנסת ויושב ראש הוועדה שהכסף אף פעם לא מספיק.
<אליעזר יבלון: השמיכה שלנו גם קצרה וגם דקה.
<אליעזר יבלון: תמיד קר לנו, אין מה לעשות, אז עם זה צריך לדעת להתנהל.
<אליעזר יבלון: יש לנו לצערנו הרב הרבה מאוד תחומים שדורשים ומבקשים מענה, ואנחנו עושים את הכי טוב.
<אליעזר יבלון: אני חושב שאם תסתכלי על הגידול שחלה בשורת התקציב הזאת יחסית למה שקרה לפני שנתיים, אני חושב שיש שם גידול של 40%, כך שאני חושב שזה גידול - - -
עאידה תומא סלימאן: 40% למקלטים?
<אליעזר יבלון: זה ה-6 מיליון.
עאידה תומא סלימאן: לא, זה מרכזי סיוע 6 מיליון, לא?
<אליעזר יבלון: אז אני אבדוק.
<אליעזר יבלון: התבלבלתי.
<קריאה: 2 מיליון תוספת תקציב ל-6 מיליון למרכזי סיוע.
<קריאה: עוד לא אושר - - -
<אליעזר יבלון: אושר.
<אליעזר יבלון: הנה, כבר הגעתי עם בשורה.
<אליעזר יבלון: במרכזי סיוע.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו המקלטים.
<אליעזר יבלון: אני אבדוק, אני לא יודע להגיד לכם.
עאידה תומא סלימאן: אושר ה-8 מיליון ל-2017.
עאידה תומא סלימאן: לפני כמה ימים נאמר לי 6 מיליון בגוף התקציב.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו זה הוחלף, הבשורה שלך שזה 8 בגוף התקציב למרכזי הסיוע?
עאידה תומא סלימאן: עכשיו תפתיע אותי בעניין התקציב למקלטים.
עאידה תומא סלימאן: מה התוספת.
<אליעזר יבלון: לא יכול.
<אליעזר יבלון: אני צריך לבדוק.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד דבר אחד.
עאידה תומא סלימאן: כמו שעקבתי אחרי הנושא של תקציב מרכזי הסיוע אנחנו כולנו יודעים שהמקלטים נמצאים במצוקה תקציבית ויש דרישה להעלות גם את סל השירותים, התעריף לאשה, וגם לבדוק איך להרחיב את היריעה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אני מציעה לסיכום כך: כפי שהבנתי יש נכונות במשרד לבדוק את זה, אתם כבר התקדמתם למודל מסוים שאמור להיות.
עאידה תומא סלימאן: אני ארצה לעקוב איך מתקיימת הבדיקה של המודל הזה, ואיך מתורגמת לתקציבים והדרישה היא אכן להעלות את התקציב של מקלטי הנשים במדינת ישראל.
עאידה תומא סלימאן: אם זה מהתקציב המיועד לתכנית הזאת או מגוף התקציב של משרד הרווחה, אנחנו נצטרך למצוא לזה פתרון או שהמשרד יצטרך למצוא לזה פתרון ואני אנדנד על זה.
<אליעזר יבלון: יש לנו שר ששומע את הדברים שמגיעים מכאן, מתייחס לזה באהדה רבה, על פי ההנחיות שלו הוספנו את התקציב וזה בסדר.
<אליעזר יבלון: נבדוק הלאה.
עאידה תומא סלימאן: כל אחד יעשה את התפקיד שלו.
<קריאה: אסור לנו לשכוח שתיכף נחתם תקציב דו שנתי ואם זה לא יהיה בתוך התקציב אנחנו נהיה בבעייה.
עאידה תומא סלימאן: זה מה שאמרתי בהתחלה.
עאידה תומא סלימאן: אני צריכה לסכם את הדיון, כי נצטרך להמשיך את התכנית שלנו והמנכ"ל ירצה לעזוב.
עאידה תומא סלימאן: תרצה מר אליעזר להתייחס בשני מילים?
עאידה תומא סלימאן: או שאני אתייחס?
<אליעזר יבלון: אני חושב שהתייחסנו בצורה מסודרת לכל מה שעשינו ונעשה.
<אליעזר יבלון: בהחלט הסיכום שלך ייצג את מה שצריך.
עאידה תומא סלימאן: בנוסף לכל הערות הביניים וסיכומי הביניים שעשינו בנושאים ספציפיים והבקשה למשטרה לספק לנו את ההסבר בעניין פילוחי הסטטיסטיקה והנתונים, אני רוצה להגיד קודם כל שברור לי כי וועדת המנכ"לים השקיעה מאמצים ומחשבה רבה במסקנות שהוצגו בפנינו היום.
עאידה תומא סלימאן: גם בחלוקת הצוותים ותחום מומחיותם ובמיוחד בתחום החקיקה והאכיפה שהמסקנות של תת הוועדה מחזקות את הצורך, כל זה מחזק את הצורך האמיתי במספר הצעות חוק להגברת האכיפה שחלק מהחוקים האלה חברות הכנסת ואני ביניהן פועלות לקידומן וכבר מונחות בכנסת ואנחנו נפנה לשרים בבקשה שיתמכו בהצעות החוק הקיימות, הצעת חוק האזיקונים, הצעות חוק אחרות שיכולות לעזור ולסייע גם בעניין אלימות כלכלית וכולי.
עאידה תומא סלימאן: המסקנות של הוועדה ותכנית העבודה מאמתות שוב שצריך חזון מקיף לבניית תכנית ממשלתית.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שההבנה שצריך מערך בין משרדי שיפקח על התכנית הזאת ויוביל את התכנית הזאת, יוביל, אני עדיין מתעקשת להבנה בצורך בקיום רשות לאומית שתפקח על כל התכנית הזאת, שתדאג, שיהיה רק דבר אחד בראש של צוות הרשות הזאת, איך מיישמים את התכנית הזאת בשיתוף פעולה עם המשרדים שצריכים לעשות את העבודה שלהם, להניח את זה לפתחו של מנכ"ל אחד או של מנכ"לים שעסוקים במאה אלף דברים אחרים, אני מפחדת שיפוספס חלק מהתכנית הזאת, כמו שהרבה ועדות קודמות הגישו הרבה המלצות ולא כולן יושמו.
עאידה תומא סלימאן: נשאר דבר אחד שמדאיג אותי במיוחד, עניין התקצוב.
עאידה תומא סלימאן: אני שמעתי על הערכות של עלויות התכנית הזאת ואני מרשה לעצמי להגיד שהעלויות ששמעתי עליהן זה בסביבות ה-250 מיליון שקלים לחמש שנים.
עאידה תומא סלימאן: אתם לא חייבים לאשר או לא לאשר.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת ש-50 מיליון שקל זה מה שנקרא בשפה לועזית "פינאטס" לעומת תקציב המדינה, זה כלום לעומת תקציב המדינה.
עאידה תומא סלימאן: לא תקציב המשרד שלך.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו כבר עברנו מאחריות רק של הרווחה, מדברים על אחריות כללית של המדינה, של הממשלה כולה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה כסף קטן אם אנחנו באמת רוצים למגר את התופעה, ואני מנצלת את הישיבה של הוועדה הזאת ופונה גם לראש הממשלה שזה באחריותו המיידית וגם לשאר השרים, אל תמסמסו את התכנית הזאת שבעיני היא תחילת הדרך למיגור התופעה, היא לא כל מה שאנחנו רוצים.
עאידה תומא סלימאן: אבל אם לא יהיה לזה תרגום מיידי בתקציב המדינה לשנתיים הבאות, אנחנו נפספס בגדול ואנחנו נעמוד על זה וכן נרצה לראות שינויים בתקציב, כדי שמי שעושות את המלאכה המקודשת הזאת תמשכנה לעשות את העשייה הזאת והמשרדים גם כן יוכלו לבצע את העבודה שלהם ביותר יעילות.
עאידה תומא סלימאן: נתכנס בשעה 13:30 שוב כדי לצפות בסרט על רצח נשים "נשות החופש" והוא כולו מוקדש לכל הנשים, אמנם זה על נשים ערביות, אבל מוקדש לכל הנשים האמיצות שמנסות לצאת ממעגל האלימות ולצערי חלק מהן לא מצליחות ונרצחות.
עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב וברוכים הבאים לכולם ולכולן, ברוך הבא חבר הכנסת אחמד טיבי, אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.
עאידה תומא סלימאן: היום ה-19 ביולי 2016 והנושא היום הוא נשים ותקשורת – הדרה מכוונת או ראי חברתי.
עאידה תומא סלימאן: כשחשבנו על הדיון הזה וקיבלנו גם את הנתונים, התלבטתי מה יכולה להיות הכותרת של הדיון.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכשאנחנו מדברות על נשים בתקשורת, אנחנו לא רק מדברות על נשים שעושות את התקשורת אלא גם מדברות על הנשים ואיך אנחנו נראות, איך התדמית שלנו כפי שהיא מובאת בתוך התקשורת הישראלית.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שכשמדברים על תקשורת ישראלית, אנחנו מדברים על כמה וכמה סוגים של תקשורת ולא במובן המקצועי, אם זו טלוויזיה או רדיו או תקשורת כתובה, אלא גם יש את הגוון של השוני בין תקשורת חילונית ותקשורת ששייכת לזרמים דתיים, בין תקשורת בעברית ותקשורת בערבית או בשפות אחרות שאני לא כל כך בטוחה כמה אני מכירה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש באנגלית ובטוח שיש ברוסית, אבל אני לא יודעת אם יש בעוד שפות כמו אמהרית.
עאידה תומא סלימאן: למרות שאנחנו נשמע עכשיו סקירה של מחקרים שנעשו בנושא, אי אפשר להתעלם מהעובדה שקודם כל אנחנו יודעות שהייצוג שלנו בעשיית התקשורת ובייצור התקשורת, הוא לצערי הרב לא מייצג את האחוז שלנו בתוך האוכלוסייה.
עאידה תומא סלימאן: זה מקצוע שעדיין צריך להתקדם איתו אבל מה שכן בולט הוא איך אנחנו נראות בתוך התקשורת, כי התדמית הכי ראשונית שקופצת לראש כאשר אנחנו מדברות על נשים ותקשורת היא הקרבן, כי בדרך כלל אנחנו מופיעות כקרבן.
עאידה תומא סלימאן: זאת התמונה וזו התדמית שכנאה התקשורת אוהבת להציג בה אותנו פחות ופחות, כשהולכים לכיוונים של מקצועיות ומומחיות.
עאידה תומא סלימאן: אחד הדברים הנוספים שחשבתי עליו, זה שאנחנו מושפעים מהזמנים כאשר אנחנו מדברים על תקשורת.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, תקשורת ביום חול רגיל ותקשורת ביום מלחמה הן משהו אחר לגמרי.
עאידה תומא סלימאן: גם תקשורת בזמן של הסתה גזענית ותקשורת באווירה שהיא יותר נינוחה, נראות אחרת, כשאנחנו כנשים נראות אחרת בתוכה.
עאידה תומא סלימאן: בינתיים אני חושבת שכדאי קודם כל לשמוע את עיקר הדברים לפי שני סקרים שהובאו בפנינו.
עאידה תומא סלימאן: את הראשון אני אבקש מד"ר עינת לחובר מבית הספר לתקשורת במכללה האקדמית ספיר, שמציגה מחקר "עושים ועושות חדשות בישראל 2015".
<עינת לחובר: תודה על ההזמנה.
<עינת לחובר: אציג כאן מחקר שהוא מחקר בינלאומי שישראל השתתפה בו לאחרונה.
<עינת לחובר: זה מחקר שנקרא Global Media Monitoring Project, מחקר שהתחיל כבר בשנת 95' מאז ועידת בייג'ין ובעצם הוא מה שנקרא מחקר פאנל; הוא עורך בדיקה של ייצוג של נשים בחדשות משתי הזוויות שכבר הוצגו פה, גם כדמויות וגם כמשתתפות בחדשות, מדי חמש שנים.
<עינת לחובר: זה אולי המחקר הכי מצוטט בהקשר של ייצוג נשים בתקשורת.
<עינת לחובר: פה תראו את כל מאה וארבע עשרה המדינות שהשתתפו לאחרונה במחקר.
<עינת לחובר: אולי לפני שנראה את הנתונים אני רוצה להגיד למה זה בכלל חשוב להעלות את השאלות האלו וצריך לזכור שעדיין חדשות הן בעצם המקור המרכזי לרוב הציבור למידע ופרשנות ודווקא בעידן שהוא סביב יצור חדשות אינסופי יש חשיבות מאד גדולה ללמוד מי באמת נבחר להיות מיוצג בסיפור החדשותי, לאופן שבו הנשים ואירועים וסוגיות מיוצגות ולא פחות חשוב, מי נשאר בחוץ.
<עינת לחובר: יש לנו איזו תחושה, בעידן הזה של new media ורשתות חברתיות, שהכול נורא נגיש.
<עינת לחובר: יש נגישות מאד גבוהה לחדשות ולהתפתחויות ונשאלת השאלה כמה התרחש שינוי בתוכן עצמו, מעבר לשינוי הטכנולוגי וכמו שכבר נאמר פה, אין שינוי מאד גדול.
<עינת לחובר: (הצגת מצגת) אני אציג את הנתונים הגלובליים קודם.
<עינת לחובר: פה מדובר על ייצוג של נשים כדמויות וכמרואיינות לאורך השנים.
<עינת לחובר: מ-95-2000' אתם רואים שינוי לטובה, אם כי שינוי זוחל.
<עינת לחובר: אני אסיר כבר את המתח לגבי 2015, אין שינוי גדול.
<עינת לחובר: זה נשאר בעצם 24%.
<עינת לחובר: אני אגיד משהו על המתודולוגיה של המחקר.
<עינת לחובר: המחקר בודק יום אקראי אחד.
<עינת לחובר: באופן מפתיע זו מתודולוגיה שעובדת גם כשמשווים את הנתונים לאורך זמן.
<עינת לחובר: יום שנשאר חסוי בפני עיתונאים, סביב אותו מבנה סמוך למחקר.
<עינת לחובר: בפעם האחרונה היום הזה היה 25 במרץ 2015.
<עינת לחובר: תוכלו לראות את העיתונים של אותו היום.
<עינת לחובר: באותו היום התרסק מטוס German Wings בהרי האלפים וזכה להמון סיקור, לא רק בארץ אלא בכול העולם ובאותו היום גם סוקרה כריתת השחלות של אנג'לינה ג'ולי, מי שזוכר, גם זה זכה להמון סיקור, אתם כבר יכולים לראות לאן הולך הסיפור.
<עינת לחובר: בקצרה, אלה ארגוני החדשות שנותרו בישראל.
<עינת לחובר: אתם רואים שיש פה ייצוג לכל אמצעי התקשורת.
<עינת לחובר: טוויטר לא בדקתי כי יחסית בארץ זה עוד חלש.
<עינת לחובר: בעולם כבר התרחש פיילוט גם בהקשר של הטוויטר.
<עינת לחובר: יש פה את סך כל הדברים שנותרו.
<עינת לחובר: זה היקף מאד גדול למרות שמדובר ביום אחד.
<עינת לחובר: 24% נשים מול 76% גברים, זהה לממוצע הבינלאומי בשנים גם 2010 וגם 2015.
<עינת לחובר: במובן הזה אנחנו לא שונים ואפשר להגיד שזה גם עומד במקום כפי שראינו, 24%.
<עינת לחובר: אם משווים את אמצעי התקשורת השונים אז אפשר באופן בולט להגיד שבטלוויזיה יש ייצוג יותר גדול של נשים, ככל הנראה בגלל האופי החזותי של המדיום, שמעודד הצגה של נשים.
<עינת לחובר: אנחנו מכירים את זה גם בעולם וגם ממחקרים קודמים.
<עינת לחובר: השפעה לפי סוגי חדשות, אפשר לראות שרוב גדול של הדמויות מופיע בחדשות המקומיות שנתפסות כפחות חשובות, שם נשים הן 75% אבל זה שונה מן הלאומיות ועוד יותר בחדשות הבינלאומיות שנתפסות כיותר חשובות, אז נשים הן מיעוט.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, כשאת מדברת על נשים במקרה הזה, האם זה גם המגישות את החדשות וגם המרואיינות?
<עינת לחובר: אני מדברת רק על נשים כדמות בחדשות.
<עינת לחובר: בין אם מדברים עליה והיא מרואיינת אבל כרגע עוד לא לגבי - - -
עאידה תומא סלימאן: עוד לא לגבי המגישים והעוסקים בזה.
<עינת לחובר: אכן.
עאידה תומא סלימאן: דווקא בעניין הזה כדאי מאד לשים לב.
עאידה תומא סלימאן: עניין המקומיות הוא לא רק ענין של מה שחשוב ומה פחות חשוב אלא גם הנושאים שבדרך כלל נשים בולטות בהם ועוסקות בהם, שהם נוגעים לחיי היומיום, עניינים חברתיים.
עאידה תומא סלימאן: זה מוביל אותי לנושא הבא שהוא התחומים השונים.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל אפשר לראות שאין תחום בחדשות שבו קולן של נשים משתווה לזה של דברים.
עאידה תומא סלימאן: בחדשות בתחום הפוליטי והממשל רק 6% מהדמויות הן נשים.
עאידה תומא סלימאן: בכלכלה 38%.
עאידה תומא סלימאן: אני מזכירה את הנושאים האלה כי אלה הנושאים שמובילים את החדשות הקשות.
עאידה תומא סלימאן: התחום שבו יש כמעט ייצוג שוויוני מנקודת המבט הנשית הוא סיקור בתחום ידוענים, אמנות ומדיה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו רואים שכמעט מחצית מהדמויות בתחום הזה הן נשים.
עאידה תומא סלימאן: מעניין בפלילים.
<עינת לחובר: בפלילים, הדס תוכל להראות כאן.
עאידה תומא סלימאן: זה יותר כקרבן.
<הדס שטייף: גם כמספרות.
<עינת לחובר: כן, גם כמספרות ותיכף נראה את זה.
אחמד טיבי: אבל פוליטיקה וממשל תראו, זה מביך.
<עינת לחובר: כן, בשעה שהייצוג בכנסת הוא כבר 20% פלוס והולך ועולה, אם דיברת על ראי המציאות או הדרה מכוונת, אז הפרקטיקה הזאת של השפעה על המציאות שבמחקרי ייצוג נוהגים לעשות - - -
אחמד טיבי: אני וג'מאל אומרים שהמשבצת הקטנה למטה, "פוליטיקה וממשל" זה חנין זועבי.
<עינת לחובר: או איילת שקד לחילופין.
עאידה תומא סלימאן: או מירי רגב.
ג'מאל זחאלקה: לקרוא את ההבדלים.
<עינת לחובר: זו שקופית שמשלימה את השקף הקודם.
<עינת לחובר: פה אנחנו רואים את שיעור הנשים בתפקידים מקצועיים שונים.
<עינת לחובר: ניתן לראות שבתחומים מסוימים אין בכלל ייצוג לנשים.
<עינת לחובר: לדוגמה, באופן לא מפתיע, אין פה ייצוג לנשים בתחום הספורט.