GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סימונה מורלי: מנחת הורים בתוך בית הספר - - -
מירב בן ארי: אז מי עוד מתקצב חוץ מהרשות אם זה סכום כזה נמוך?
<סימונה מורלי: הכנסות אישיות.
מירב בן ארי: אז הכנסות אישיות והרשות.
<סימונה מורלי: גם הכנסות אישיות והרשות, כן.
<סימונה מורלי: זה המקום לומר, ואני רוצה לקחת את דבריו של חבר הכנסת עמיר פרץ ולהגיד, אם יש עודפים אפשר לשים אותם במשרד ממשלתי כלשהו ולתקצב את נושא הנחיית ההורים.
<סימונה מורלי: לשים את זה כתקציב נפרד ולא לחם חוקו של ראש מנהל כזה או אחר או של ראש רשות מוניציפלית, שלשמחתנו ד"ר יחיאל לסרי מאוד minded לנושא הזה.
<סימונה מורלי: אז פעם אחת אני מדברת על הקצאת משאבים בספר התקציב הממשלתי.
<סימונה מורלי: שימו שורה לגבי ההורים - - -
מירב בן ארי: רגע, יש כאן מישהו מהמרכז ?
<סימונה מורלי: הם הגיעו אלינו לביקור - - -
מירב בן ארי: טוב אנחנו נוציא להם המלצה.
<סימונה מורלי: אוקיי, זה פעם אחת.
<סימונה מורלי: הדבר השני שדיברנו זה על מודל.
<סימונה מורלי: הדבר השלישי שאני כן רוצה לדבר ואז אני אגע למהות של הדיון כאן זה הנושא של כן ללכת לכיוון של חקיקה.
<סימונה מורלי: אנחנו מדברים על חקיקה, למשל, לקבל רישיון אז אנחנו זה על פי חוק, נהיגה מונעת - זה על פי חוק אתה צריך לעשות.
<סימונה מורלי: אבל כשוולד ועולל מגיע אנחנו לא נותנים שום כלים בסיסיים להורה.
<סימונה מורלי: אנחנו מאוד משתמשים באינטואיציה, סבתא - - -
מירב בן ארי: רישיון להורות.
<סימונה מורלי: לא לרישיון להורות, ממש לא.
<סימונה מורלי: מתן כלים איכותיים - - -
איילת נחמיאס ורבין: היא אומרת, סליחה, אני אגיד לך למה יכולה לכוון סימונה, נגיד כשאנחנו נבוא לבקר אותף, טפו, טפו, טפו, ואת כנראה תלדי בליס אז את תגלי שיש יועצת לענייני הנקה שבית החולים מחזיק אותה, אבל בית החולים למשל לא נותן סדנא לאיך לגדל את הילד, יותר מזה, מדריכים אותך על איך - - -
מירב בן ארי: הבנתי אותה אבל לא הבנתי איך זה קשור לחקיקה.
איילת נחמיאס ורבין: אז סימונה הולכת כבר לעניין הרגולטיבי אבל ברמה העקרונית זה לא העניין של הרישיון, אלא יותר באיזה שלב אנחנו אומרים כבר אנחנו רוצים לתת כלים להורים כדי שהם יוכלו להיות הורים טובים.
<סימונה מורלי: הכלים הנוספים שאנחנו, ואני מרימה כאן, חבר הכנסת עמיר, את נושא מימוש הזכויות, כי אם כהנחיית הורים נעשה משהו שיוכל להביא את זה לידי ביטוי הלכה ולמעשה ולא רק להסביר מה הזכויות, אלא גם כיצד ואיך מממשים ששם זה החוליה החלשה.
<סימונה מורלי: מבחינת שוויון מגדרי, אז כפי שאמרתי, מערכת החיברות הראשונה היא המשפחה ומכאן החשיבות הרבה בעיצוב תפיסות מגדריות של הילד.
<סימונה מורלי: אם המשפחה מהווה modeling והמשפחה מתקיימת באווירה משפחתית שוויונית, ביחסים במשפחה, בשיח משפחתי ותקשורת, פיתוח קריירה של שני המינים וקבלת החלטת שוויונית, ניתן לשמש כ-modeling ודוגמא גם לילדים ואני חושבת שעל ידי כך אנחנו נחנך.
<סימונה מורלי: לסיכום בנושא של חשיבות הנחיית הורים אני אעביר את רשות הדיבור באמת למנהלת המרכז להורות משמעותית, גילית אבטליון.
מירב בן ארי: אז גילית תדבר אחרי חבר הכנסת דב חנין בסדר?
מירב בן ארי: היא תמשיך?
מירב בן ארי: היא השנייה אצלי בכל מקרה.
מירב בן ארי: בבקשה חבר הכנסת דב חנין.
דב חנין: תודה גברתי יושבת הראש ותודה לך איילת על היוזמה של היום החשוב הזה.
דב חנין: אנחנו נמצאים במציאות של אי שוויון בין נשים וגברים בחברה שלנו, ומול אי השוויון הזה צריך לפעול, וצריך לפעול מולו בכמה מישורים.
דב חנין: בצדק הוא שם פה דגש ביום הזה על מה שקורה בתוך הזירה של המשפחה.
דב חנין: ואין שום ספק שהמשפחה הישראלית, אבל לא רק המשפחה הישראלית, בדרך כלל משפחה לא שוויונית.
דב חנין: אין חלוקה שווה בנטל בין גברים ונשים, בין האבות לבין האמהות.
דב חנין: והדברים האלה הם דברים שמחייבים שינוי, אבל השינוי הזה הוא לא מהלך פשוט והוא לא מהלך קצר.
דב חנין: הוא מהלך חינוכי ותרבותי, ארוך טווח ומשמעותי, וצריך לא להרפות ממנו וצריך להעביר את המסר הזה שמשפחה טובה היא משפחה שוויונית.
דב חנין: אני מאוד שמחתי את דברי הדוברת הקודמת על הזירה העירונית כזירה של שינוי, ובזירה העירונית ניתן לעשות הרבה מאוד דברים כדי שהחברה שלנו, המרחב העירוני והמציאות בו תהיה יותר שוויונית.
דב חנין: אני בכל זאת רוצה כמו חברי, חבר הכנסת פרץ, להגיד כמה מילים על הזירה של המדינה.
דב חנין: יש כמה דברים שנמצאים על סדר היום שלנו שצריך להמשיך לטפל בהם.
דב חנין: נושא חופשת הלידה.
דב חנין: חופשת הלידה בישראל קצרה מדיי.
דב חנין: בכל השוואה בינלאומית אנחנו נמצאים אחרי שהעלינו בפעם הקודמת מ-12 ל-14 שבועות, אנחנו עדיין נמצאים בחופשת לידה קצרה, חופשת לידה משולמת, בכל השוואה בינלאומית.
דב חנין: לכן, מחר אני מביא בפני הכנסת להצבעה את הצעת החוק שלי ושלנו להעלות את חופשת הלידה ל-16 שבועות - - -
עמיר פרץ: היית צריך לקרוא לזה חוק הסדרת חופשת לידה.
דב חנין: אז היה עובר בערוץ מהיר.
דב חנין: אני רוצה לומר לכם שזה נראה לי מאוד מאוד חשוב.
דב חנין: אני אומר מראש ש-16 שבועות גם זה לא מספיק, צריך יותר ארוך, אבל צריך להתקדם.
דב חנין: אנחנו לא יכולים להתקע במקום של ה-14 שבועות, הגיע הזמן להתקדם ואנחנו צריכים להתקדם.
מירב בן ארי: אתה יודע, חבר הכנסת חנין, שיש דיונים עכשיו גם אצל שר האוצר להרחיב - - -
דב חנין: אני שמח על כך ואני באמת מברך על כך מאוד ואנחנו המטרה שלנו היא לעזור ולנסות לקדם את זה מכל הכיוונים.
דב חנין: אגב, בהקשר הזה צריך לקדם גם, וזה מתקשר לדיון שלנו היום, גם הארכה של חופשת הלידה או חופשת ההורות לגברים.
דב חנין: זה חלק מהמהלך וזה מהלך חשוב.
דב חנין: אני רוצה להגיד משפט גם על הנושא של יציאה לפנסיה.
דב חנין: המהלך שמקודם עכשיו אין לי מילה אחרת, אלא לתאר אותו כמהלך ציני.
דב חנין: להעלות את גיל הפרישה של נשים ובעצם לשלול מנשים קצבת זקנה בלי לתת פתרונות אחרים, זה בעצם מה שמציעים לנו.
דב חנין: הרי מציעים, בעצם, לשלוח נשים למציאות שבה לא תהיה להן קצבת זקנה ורבות מהן גם לא תוכלנה לעבוד.
דב חנין: תסתכלו על הנתונים, הנתונים הרשמיים שנמצאים על השולחן.
דב חנין: זה פשוט מהלך מקומם וציני ומרגיז ואני מקווה שאנחנו נמצא את הדרך לעצור אותו.
דב חנין: בנושא ההורות, גברתי, דיברת על האפשרות לקדם חקיקה בעניין הזה, אני רוצה לומר לך שיש לנו בישראל מנגנונים שבעבר ידעו לסייע.
דב חנין: כשאני הייתי אב צעיר אני נעזרתי במערכת שנקראה טיפת חלב.
דב חנין: וטיפות חלב עברו גם הן קיצוצים, צמצומים, הפכו להיות למערכת טכנית של רק חיסונים וכאלה - - -
<קריאה: דב מה אתה רוצה האחיות הן נשים, הן לא חשובות.
דב חנין: בדיוק על זה צריך להתקומם - - -
דב חנין: עמיתיי, גבירותיי ורבותיי את זה אנחנו חייבים לשנות.
דב חנין: טיפות חלב זה מערכת מאוד מאוד חשובה ומה שקורה למערכת הזאת בשנים האחרונות זה מאוד מאוד מקומם.
דב חנין: זה לא רק פגיעה בתנאי העבודה של האחיות שעובדות שם ועובדות בתנאים לא ראויים, זה פגיעה ביכולת של כולנו להעזר במערכת שהיא מערכת תומכת לענייני הורות.
דב חנין: אז ברכות ואיחולי הצלחה ביום הזה ואני מניח שכמו עמיר אנחנו רצים לוועדת כספים.
איילת נחמיאס ורבין: אני רק רוצה להוסיף מירב, שחופשת הלידה זה דבר מאוד מאוד חשוב, וחשוב לשמר אותה ויכול להיות שצריך להאריך אותה בשבוע או שבועיים.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להגיד לכם שהדבר הכי חיוני בעיניי זה לדון בשאלה איך מייצרים תמריצים לבניית ארגונים עסקיים וציבוריים תומכי הורות ומשפחה.
איילת נחמיאס ורבין: משום שאם, בסופו של דבר, היום מתארח אצלי פה בנאדם מדהים, תעשיין שבונה מפעל ענק בנגב והוא רוצה להקים מעון יום לעובדות ולעובדים שלו והוא פשוט נתקל גם בבירוקרטיה אינסופית וכמובן שאפס תמריצים ואני אומרת זה אחד הדברים הכי קריטיים לדון בו, אין שום סיבה שזה יהיה רק בהייטק.
עמיר פרץ: אני נאלץ לעזוב אתכם אני משאיר פה את מודי בר און שהוא - - -
איילת נחמיאס ורבין: גם אני תיכף אצטרך ללכת ולחזור לוועדת קליטה כי יש הרבה דיונים ביום הזה.
מירב בן ארי: גילית אבטליון, מנהלת המרכז להורות משמעותית.
<גילית אבטליון: קודם כל תודה רבה על ההזדמנות לדבר.
<גילית אבטליון: אני רוצה רק לציין שהמרכז להורות הוא תחום בתוך הרשות העירונית למאבק בהתמכרויות כך שאנחנו גוף מניעה להורים מגיל לידה ועד בכלל.
איילת נחמיאס ורבין: אבל אתם הרי לא מטפלים רק במשפחות של מכורים, זה היופי במה שאתם בניתם.
<גילית אבטליון: לא לא לא, כל הורה באשר הוא.
<גילית אבטליון: הורה מגיל לידה.
<גילית אבטליון: ההורים שמגיעים אלינו, קודם כל כמו שסימונה אמרה, כ-8500 הורים שנתנו להם שירות במהלך השנה האחרונה, רוב ההורים שמגיעים אלינו, כמו שקורה בערים אחרות, אלה נשים.
<גילית אבטליון: ומכוון שהנשים מגיעות אלינו חשוב לנו גם לראות אותן בהעצמת הנשים שמגיעות למרכזי הורים.
<גילית אבטליון: גם הגברים, אבל בעיקר הנשים.
<גילית אבטליון: מה אנחנו נותנים שם מעבר לכלים הוריים?
<גילית אבטליון: אנחנו מדברים על הנושא של מתן הזדמנות שווה לבנים ובנות.
<גילית אבטליון: כשאנחנו מדברים על שוויוניות זה לא שוויונות של אחד מול אחד.
<גילית אבטליון: זה בעיקר שוויוניות בערך.
<גילית אבטליון: לראות את הערך של בנים ובנות כערך שווה ביותר.
<גילית אבטליון: העידוד, העלאת המודעות לגבי אי שוויוניות בחברה כפי שנותנת ביטוי בתכניות טלוויזיה, פרסומות, עיתונות, ספרים ואפילו ספרי לימוד.
<גילית אבטליון: ולמה הכוונה, ברגע שאנחנו מעלים את המודעות הזאת באוזני ההורים הם מביאים את זה הלאה לאוזני הילדים.
<גילית אבטליון: למשל יש איזשהי פרסומת ללימוד אנגלית שהגבר יושב באוטו וככה הוא למד אנגלית והבחורה היפה בתוך האמבטיה.
<גילית אבטליון: הילדים שלי שומעים כמה זה מקומם אותי, כמה זה מרגיז אותי.
<גילית אבטליון: מה זאת אומרת שמים את האישה באמבטיה שהיא לומדת אנגלית, מזה הם למדים את הנושא הזה של מה זה שוויוניות ומה זה מגדריות על ידי זה שאני מתווכת להם ביום יום דרך העיתון, דרך הספרים, דרך הטלוויזיה, דרך פרסומות, את האי שוויוניות שבעצם סובבת אותנו.
<קריאה: השאלה אם ההורים בקבוצות ההורים עוברים את אותו תהליך.
<גילית אבטליון: אנחנו מעבירים אותם את אותו תהליך.
<גילית אבטליון: יש לנו מטרה להעצים את הנשים שמגיעות אלינו לקבוצות הורים, יש לנו מטרה להראות להם את הנושא הזה של הצורך בשוויוניות בערך וזה הם מתווכים אחר כך במשפחות לילדיהם.
<גילית אבטליון: הנושא הזה גם בהדרכת צוותי המנחים שלנו, גם בהכשרות שלנו להנחיית - - -
מירב בן ארי: תגידי, פנו אלייך מערים אחרות לבוא וללמוד את המודל שלכם?
<גילית אבטליון: פונים אלינו ואנחנו מארחים אותם - - -
<סימונה מורלי: הרשות צריכה לשים כסף כי אין משרד ממשלתי ששם.
איילת נחמיאס ורבין: צריך להגיד שאשדוד פשוט התמודדה גם עם אתגרים מאוד מאוד גדולים כתוצאה מכניסת עלייה מאוד מאוד מאסיבית.
איילת נחמיאס ורבין: ברגע שנקלטה עלייה בעצם הופנו הרבה יותר משאבים, אנחנו כבר יודעת לשווק לכם את המרכז.
<גילית אבטליון: אני רק רוצה לסיים בשני דברים: אחד, כל הנושא של השוויוניות בערך מורידה את תופעות של אלימות במשפחה, לכן אנחנו שמים דגש על זה.
<גילית אבטליון: דבר נוסף, דיברו על טיפת חלב, חבל שחבר הכנסת לא נמצא כאן, אבל אנחנו ממליצים גם על מנחת הורים בתוך טיפת חלב, ולמה, אחות טיפת חלב עוסקת בכל כך הרבה דברים.
<גילית אבטליון: בין היתר גם בהדרכת ההורים.
<גילית אבטליון: אנחנו עובדים רק בהדרכת הורים.
<גילית אבטליון: כשאנחנו משלבים כוחות ואנחנו נמצאים שם, כמו שאנחנו נמצאים במפעלים שונים, ששם אנחנו נותנים הדרכת הורים לעובדי המפעל אז ההורים פנויים מנושאים הוריים יכולים לעבוד בצורה יצרנית גבוהה יותר.
<גילית אבטליון: אני רוצה לסיים במשהו אישי, אני סנדביץ', נולדתי בין שני בנים, בן מעליי, אח מעליי, אח מתחתיי, ולא מספיק שזה, אז גם התפיסה המגדרית בבית היתה כזו שגברים הם בחוץ, נשים בבית.
<גילית אבטליון: אבל עשיתי חינוך מגדרי מתקן במשפחתי ואני אקריא לכם מה הבן שלי כתב לי שהוא לפני שבועיים הפך להיות אבא: הוא אומר, הסוד לזוגיות טובה היא לעשות הכל ביחד, היא מחליטה ואני מסכים, היא רוצה, אני נותן, היא מדברת, אני מקשיב, היא טועה, אבל אני מתנצל.
<גילית אבטליון: ושיהיה להם זוגיות ממשיכה.
<סימונה מורלי: סיפרתי על כל הנושא של הרשות המוניציפלית בהובלה של ד"ר יחיאל לסרי ובאמת ב-19 במרץ, save the date, אנחנו מובילים בראשותו של ראש העיר, אשדוד עיר חושבת הורים, ומזמינים את כל מי שיש לו יד ועניין גם בנושא שוויוניות וגם בנושא הורים לבוא ולקחת חלק בכנס שיהיה עירוני, אבל מוכוון לרמה הארצית.
מירב בן ארי: כל הכבוד על המודל המרשים שלכם.
מירב בן ארי: אושרה לרר שייב, ממונה על היחידה לשוויון בין המינים במשרד החינוך.
<אושרה לרר שייב: חבל לי שחברותיי מאשדוד יוצאות מכיוון שאני התחלתי את דרכי בתוך מערכת החינוך באשדוד לפני שנהייתי ממונה על השוויון בין המינים במשרד ואחראית על עוד תכניות לימוד.
<אושרה לרר שייב: אני רוצה לחזק את מה שנאמר כאן קודם, המודל של יועצת הורים בתוך בית הספר במשך היום התחיל אצלי בבית הספר.
<אושרה לרר שייב: מדיי שנה היו שתי קבוצות הורים בנוסף ליועצת שנפגשה באופן פרטני עם משפחות שיש להן בעיות היו גם בכל שנה ושנה נפתחו שתי קבוצות להנחיית הורים - - -
מירב בן ארי: איזה כיתות?
<אושרה לרר שייב: אני ניהלתי על יסודי ויסודי.
<אושרה לרר שייב: בעל יסודי היו לנו גם שתי קבוצות הורים מדיי שבוע וגם ביסודי היו לנו שתי קבוצות הורים במשך כל שנים.
<אושרה לרר שייב: עכשיו אני אעבור למשרד החינוך.
<אושרה לרר שייב: ככלל, משרד החינוך רואה בהורים שותפים.
<אושרה לרר שייב: הם לא המושא לחינוך שלנו, אלא הם שותפים בגידול הילדים.
<אושרה לרר שייב: אנחנו לא נחנך את ההורים, אבל אנחנו בהחלט, מתוך הבנה שחינוך נכון לילדים וילדות מתחיל בבית וביחד איתנו, אנחנו בהחלט עושים הרבה שיתופי פעולה כמו שהצגתי כאן קודם.
<אושרה לרר שייב: בבתי ספר להורים, בהרצאות להורים, היחידה שלנו מקיימת עשרות פעילויות במהלך השנה, במהלך כל שנה, בבתי הספר שאנחנו עובדים בהם בהתאם לרצון בית הספר.
<אושרה לרר שייב: אם זה פעילות אמהות וילדות, אם זה פעילות הרצאות לכלל ההורים בנושא גיל ההתבגרות, בנושא מגדר, בנושא גיל הרך, אנחנו בעצם גם נותנים להם מגדר אבל גם חוברים למשל, שבוע האלימות למניעת פגיעות מיניות אנחנו חוברים אל שפ"י ועושים ביחד איתם פעילויות - - -
מירב בן ארי: אני חייבת לומר לך שבמקרה ביום שישי שמעתי מאחותי, ממש במקרה, שהם קיבלו כל ההורים בבית ספר מן חוזר כזה לסדנאות ייחודיות להורים, הוא בכיתה ז', הם קיבלו פעם ראשונה, אני חייבת לומר, בגלל זה היה אירוע מאוד מרגש, שהיא קיבלה הזמנה ל-3 מפגשים בנושא גיל ההתבגרות.
מירב בן ארי: אז השאלה, בגלל זה שאלתי אותך על איזה גיל.
מירב בן ארי: השאלה אם הסדנאות להורים הן ניתנות בגילאי המשבר או בעיקרון, אני לא שמעתי - - -
<אושרה לרר שייב: אנחנו מתחילים בגיל הרך - - -
מירב בן ארי: אז זה מעניין אותי אם ההכוונה היא מההתחלה או שרק שהם מגיעים למשבר של הילד.
<אושרה לרר שייב: קודם כל ככלל, העבודה של היחידה לשוויון בין המינים היא בשני ערוצים.
<אושרה לרר שייב: ערוץ אחד זה הטמעת חשיבה מגדרית בתוך תכניות הלימוד בתוך מפתח הלב, בתוך כישורי חיים, בתוך היסטוריה, בתוך הספרות - - -
מירב בן ארי: זה לילדים, מפתח הלב וכישורי חיים זה לילדים - - -
<אושרה לרר שייב: זה בתוך הליבה שהיא חובה.
<אושרה לרר שייב: הערוץ השני שלנו זה סדנאות לתלמידים ותלמידות בתוך המערכת, זו רשות - - -
מירב בן ארי: לא, אני שואלת אותך על הורים.
<אושרה לרר שייב: בית הספר בוחר אם לעבוד איתנו או לא לעבוד איתנו - - -
מירב בן ארי: אני מכירה, תאמיני לי, נכון את יכול להעיד שיש לי קצת ניסיון של כמעט שנתיים בוועדת חינוך.
מירב בן ארי: אני יודעת מה הילדים לומדים, כישורי חיים, מפתח הלב, מגדר.
מירב בן ארי: אני שאלתי על ההורים.
<אושרה לרר שייב: ככלל אנחנו ממליצים לגנים לעשות בתוך גן הילדים שלהם, ועיריית תל אביב לקחה את זה וגם ברמת גן הולכים ועושים את זה, להטמיע חשיבה מגדרית כבר בגן הילדים וזה כולל שיתוף הורים בתוך התהליך.
<אושרה לרר שייב: אנחנו עובדים בכל ערוצי הגיל, אבל כיוון שזה וולנטרי וזה צריך להיות בית ספר שזה ביעדים שלו או רשות שזה ביעדים שלה זה ניתן לבחירה, זה לא חובה.
<אושרה לרר שייב: אנחנו בהחלט ממליצים להתחיל כבר בגיל הרך.
<אושרה לרר שייב: אם תשאלי אותי מתחילים באולטראסאונד, בשאלה הראשונה זה בן או בת, שמכוונת אחר כך את כל החיים של הילד והילדה, ומכוונת את החינוך שניתן להם, את הבגדים שנקנה להם, את הדרך שבה נדבר אליהם ואת המתווה לחיים שנטווה להם.
<אושרה לרר שייב: אז כמובן שאנחנו מתחילים בגיל הרך.
<אושרה לרר שייב: העניין הוא שזה וולנטרי וזה צריך לבוא מתוך - - -
מירב בן ארי: שאת אומרת וולנטרי זה אומר שהרשות גם צריכה לממן את הפעילות?
<אושרה לרר שייב: את הפעילות של היחידה לשוויון בין המינים אנחנו מממנים.
<אושרה לרר שייב: יש רשויות שהן שותפות לנו והן עושות את הפעילות שלהן - - -
מירב בן ארי: גם בגן?
<אושרה לרר שייב: גם בגן.
מירב בן ארי: אוקיי, בסדר, תודה.
מירב בן ארי: את רוצה להוסיף עוד משהו?
<אושרה לרר שייב: לא.
מירב בן ארי: אוקיי אז אני רוצה לשמוע גם את לילי פרגמניקוב, מנכ"לית מכנה משותף, עמותה לחינוך מגדרי בישראל, בבקשה גברתי.
<לילי פרגמניקוב: תודה רבה על ההזמנה לכאן.
<לילי פרגמניקוב: בכלל זה מאוד מרגש אותי, באופן אישי, כי אני רק נכנסתי לתפקיד וזה ממש כיף להיות כאן - - -
מירב בן ארי: כמה זמן העמותה הזו קיימת?
<לילי פרגמניקוב: העמותה קיימת שלוש שנים, ארבע שנים כבר.
<לילי פרגמניקוב: אני פה גם עם עידית שמנהלת את מחוז מרכז שהיא תדע גם לתת נתונים סטטיסטיים על העבודה שלנו ובכלל - - -
מירב בן ארי: איפה אתם יושבים?
<לילי פרגמניקוב: אנחנו יושבים בירושלים, אבל הפעילות שלנו מתרחבת גם בירושלים וגם בתל אביב.
<לילי פרגמניקוב: יש לנו שיתוף פעולה מאוד יפה עם תל אביב, עם רות סופר, יועצת ראש העיר לקידום מעמד האישה וגם אנחנו עובדים עם מלכי בירושלים.
<לילי פרגמניקוב: וגם בעצם יש לנו פריסה ארצית, אנחנו עובדים גם עם אורט שהצליחו להביא אותנו גם לאזורים אחרים מעבר למרכז העשיר בתכנים ורעיונות.
<לילי פרגמניקוב: ובאמת מה שעולה - - - אני חייבת להגיד באופן אישי כמי שגדלה לאמא שיש לה תודעה מגדרית מאוד מאוד מפותחת שהדברים האלה שעליהם את דיברת, פיתוח תודעה מגדרית בקרב הורים משפיעים אחר כך לחינוך לטווח ארוך בצורה שהיא פנומנלית.
<לילי פרגמניקוב: זה שאמא שלי הכניסה לי לראש שבעצם היא יוצאת לעבוד והיא לא מתנצלת על כך, לא מתנצלת על כך, רגשות האשם בצד, אני הולכת לפתח לעצמי קריירה, זה משהו שהנחה אותי במשך כל חיי והוביל אותי בעצם לעשות את מה שאני עושה היום.
<לילי פרגמניקוב: העמותה שלנו באמת בעיקר מתמקדת בעבודה עם ילדים, עם נוער בתיכונים ובתי ספר וגם עם צוותים חינוכיים, כי התחלנו להבין שבעצם סוכני השינוי המאוד משמעותיים אלו המורים.
<לילי פרגמניקוב: ועכשיו אנחנו גם עוברות - - -
מירב בן ארי: איך השיתוף פעולה שלכם עם המשרד?
<אושרה לרר שייב: אני חייבת להגיד שהולדת העמותה הזאת נולדה בעצם אצלנו כשהגיעו אלינו סטודנטים וסטודנטיות שאמרו, אנחנו רוצות לעשות משהו במגדר בהתנדבות ומה אפשר לעשות.
מירב בן ארי: הם היו סטודנטים או סטודנטיות למגדר?
<אושרה לרר שייב: לא לא.
<לילי פרגמניקוב: הסטודנטים והסטודנטיות שמתנדבים אצלנו הם סטודנטים מגוונים מכל הקשת של המקצועות.
<לילי פרגמניקוב: האמת שהעמותה הוקמה על ידי אנשים שבאו דווקא מרקע של מתמטיקה ומדעים, נשים שפשוט נתקלו שוב ושוב בשאלה של איך יכול להיות שאת לומדת את הנושא הזה, זה כל כך גברי בנוגע ללמידת מתמטיקה ופיזיקה ומדעים מדויקים.
<לילי פרגמניקוב: ובאמת יש לנו המון מתנדבים ומתנדבות חרוצים שרוצים מאוד לקחת חלק בכל הנושא הזה של קידום חינוך מגדרי.
<לילי פרגמניקוב: זה אולי הדבר הראשון שבכלל מדברים עליו באקטיביזם פמניסטי או מגדרי זה איך אנחנו מגיעים לאותם אנשים שלא יודעים ורוצים לפתח את זה.
<לילי פרגמניקוב: אני אשמח אם אידית תוכל להרחיב קצת על התכנים עצמם שאנחנו מעבירים ואני רק רוצה לציין בכוכבית שאנחנו מתחילים פיילוטים של עבודה עם הורים ואנחנו נשמח להתרחב.
<לילי פרגמניקוב: אנחנו מאוד מאוד מאוד מחפשות לדחוף את הנושא הזה כמה שיותר ולפתח את התודעה המגדרית, אבל אידית בואי תרחיבי שאני לא אתפוס לך את הבמה.
מירב בן ארי: בבקשה, אידית שאולי, מכנה משותף, מה התפקיד שלך?
<אידית שאולי: אני מנהלת את אזור המרכז, אזור המרכז גם כולל את הפריפריה שאנחנו עובדים עם רשת אורט וכן הלאה.
<אידית שאולי: חוץ מזה אנחנו גם עושים כנס שנתי שלא הזכרנו ואנחנו בעצם, המטרה של העמותה, זה להנגיש את הידע האקדמי בנושא מגדר לקהל הרחב.
<אידית שאולי: אנחנו עושים גם סדנאות בארגונים, עשינו ב-salesforce, ב-Google וכן הלאה.
<אידית שאולי: מבחינת ההגעה שלנו לתלמידים, אז הגענו בשנה שעברה ל-4000 תלמידים ותלמידות בכל הארץ שזה אומר שאנחנו מגיעים גם לעשות הכנות לצוות המורים והבנות שהמטרה העיקרית שלנו זה לעבור לעבוד עם סוכני החיברות, סוכני השינוי, אז אנחנו התחלנו לעשות פיילוט השנה גם לעבודה עם מורים וגם לעבודה עם הורים.
<אידית שאולי: הפיילוט לעבודה עם ההורים הגיעה מתוך צורך של בית הספר, מתוך בית ספר אורט מעלות, שעבדנו איתו, שהוא ביקש את ההרחבה הזאת והתחלנו לעשות את זה.
<אידית שאולי: בגדול, העיקרון שאנחנו מתבססים עליו הוא גם העלאת המודעות כמו שהיא אמרה על הפרסומות, הניתוחים של הפרסומות - - -
מירב בן ארי: מי מממן את הפעילות שלכם?
מירב בן ארי: בית הספר שמזמין?
<אידית שאולי: גם בתי הספר, זה תלוי באיזורים.
<אידית שאולי: בעיריית תל אביב ועיריית ירושלים יש לנו - - -
מירב בן ארי: גם תקציב של הרשות?
מירב בן ארי: מה זה תמיכות או תקציב - - -
<אידית שאולי: תקציב פר סדנאות שאנחנו מעבירים וחוץ מזה היה לנו קמפיין Headstart שמאוד הצליח - - -
מירב בן ארי: אה עשיתם Headstart, כמה גייסתם?
<אידית שאולי: 91,000 ₪
מירב בן ארי: בכמה זמן?
<אידית שאולי: חודש.
מירב בן ארי: אני עוקבת אחרי קמפיינים, זה יפה מאוד.
<אידית שאולי: כי המטרה חשובה ואנחנו באמת יש לנו - - -
מירב בן ארי: זה מטרה באמת חשובה.
מירב בן ארי: אז גם פילנתרופיה?
<לילי פרגמניקוב: אנחנו עובדים ועובדות על זה.
<לילי פרגמניקוב: אנחנו בעיקר מנסות כמה שיותר ליצור שיתופי פעולה ככה שהעמותה תעמוד בזכות עצמה ותעבוד אפילו יותר בכיוון של עסק חברתי, זה הכיוון לפחות שאנחנו - - -
מירב בן ארי: תגידי, הסטודנטים והסטודנטיות שמתנדבים אצלכם, מה הם מקבלים?
<לילי פרגמניקוב: סיפוק, הערכה - - -
מירב בן ארי: עזבי סיפוק, בואי תדברי איתי על דברים אמיתיים.
מירב בן ארי: שתי נקודות זכות?
<לילי פרגמניקוב: לא
<אידית שאולי: הם באים מתוך מוטיבציה ורצון לעשות שינוי.
מירב בן ארי: כמה סטודנטים יש לכם?
<אידית שאולי: יש לנו כרגע 80 מתנדבים.
מירב בן ארי: איזה מוסדות אקדמיים?
<אידית שאולי: אוניברסיטת תל אביב, ירושלים, העברית, מכללות.
מירב בן ארי: אז אני כבר יכולה להגיד לך שבכל המוסדות האלה, זה תכנית שאני קידמתי של מעורבות חברתית, יש אפשרות שהסטודנט חוץ מהסיפוק יקבל 2 נקודות זכות לקורס בחירה.
<אידית שאולי: קודם כל מעולה לשמוע, אבל חשוב לי גם להגיד שחוץ מהסטודנטים יש לנו גם אנשי הייטק - - -
מירב בן ארי: לא, עזבי את המתנדבים.
מירב בן ארי: המתנדבים שבאים מהייטק, אני מכירה את זה, הם באים פעם בזה.
מירב בן ארי: אם את רוצה לבנות מערך של התנדבות קבוע שהם יבואו כל שבוע, כמו קורס בחירה, במקום לקחת את תולדות האיסלאם או תולדות התנ"ך, היא יכולה לקחת קורס שנקרא אצלכם, אתם צריכים לסגור את זה מול המוסד ואז הסטודנט והסטודנטית, שגם ככה אנחנו יודעים שלא קל להיות סטודנט היום, יקבלו לפחות שתי נקודות קרדיט וזה יוכר להם כקורס בחירה.
מירב בן ארי: אני נותנת לך איזשהו רעיון כי חבר'ה שבאים מהייטק זה חבר'ה שזה מאוד משתנה, בטח אתן יודעות.
מירב בן ארי: וגם זה יהיה לך מנוף לגייס יותר סטודנטים או סטודנטיות.
<לילי פרגמניקוב: לקחנו לתשומת ליבנו.
<אידית שאולי: גם חשוב לנו להגיד שבעצם ההכוונה שלנו עכשיו לעבודה עם סוכני השינוי ראינו שצורך מאוד גדול זה בעצם כלים פרקטיים.
<אידית שאולי: זאת אומרת, לדבר את השיח בגדול הרבה יודעים אבל הם רוצים, אחת, שתיים, שלוש מה לעשות.
<אידית שאולי: אז גם הכנו צ'קליסט למורה שממש לפני שיעור - - -
מירב בן ארי: יש עוד עמותות שעוסקות בזה כמוכם, בנושא של מגדר?
<אידית שאולי: בנושא הספציפי של סטראוטיפים מגדריים והעלאת המודעות אליהם אני לא מכירה באופן אישי - - -
<קריאה: בטוח יש.
<קריאה: כחלק ממכלול.
מירב בן ארי: את מהעמותה שלהם גם?
<קריאה: לא, אני מנציבות שירות המדינה.
מירב בן ארי: אה אוקיי בסדר.
<קריאה: גם לי יש מה להגיד.
<אושרה לרר שייב: יש הרבה עמותות שעוסקות בתחום אבל אני חייבת לציין שהעמותה היחידה שקיבלה תו תקן ירוק מאיתנו זה מכנה משותף.
<אושרה לרר שייב: כיוון שהם יודעים לשלב בין מגדר לחינוך.
<אושרה לרר שייב: כי הרבה עמותות קמות מתוך תפיסה מגדרית וחסרה להם התפיסה החינוכית.
מירב בן ארי: בסדר גמור, משפט אחרון לסיכום.
<אידית שאולי: משפט אחרון, התקווה שלנו היא גם לעשות איזשהו צ'קליסט להורים, איזה משהו שנוכל להפיץ ולעשות להם בסדנא יחסית קצרה, מפאת המשאבים שיש לנו כעת, ונוכל להתפתח בהמשך.
מירב בן ארי: ישר כוח על הפעילות שלכן, תמשיכו עם זה, בהחלט גאווה לשמוע אתכן.
מירב בן ארי: אני רוצה רגע לאזן עם הדור הצעיר.
מירב בן ארי: טל רחמים, ממועצת תלמידים והנוער, חבר ועדת מיניות ומגדר במועצה הארצית.
<טל רחמים: תודה רבה, אנחנו באמת במועצה הארצית אנחנו עובדים הרבה - - -
מירב בן ארי: חתיכת תפקיד יש לך שם.
<טל רחמים: עם החברי כנסת והנושאים האלה.
<טל רחמים: באמת גם עכשיו ככה משהו שקשור לנושא, באמת הקמנו לפני שנתיים - שלוש, משהו כזה, צוות שנקרא מיניות ומגדר במועצה הארצית כי הבנו שזה נושא שבני הנוער עצמם בארץ לא מבינים עליו בכלל.
<טל רחמים: דוגמא ממני קצת, אני בא מבית ספר דתי, כיפה חמודה כזאתי.
<טל רחמים: בבית ספר שלי אני הבנאדם הראשון שלימד תלמידים בבית ספר ובבתי ספר אחרים על זה שיש עוד אותיות חוץ מ-ל' ו-ה' בלהט"ב.
<טל רחמים: בעצם, עד אז אף אחד לא ידע מה זה, מבחינתם הרבה תלמידים באו אלי "ההומו היחיד שאני מכיר זה אסי עזר" וגם זה רק מה שמופיע בטלוויזיה וזה מגיע גם במגדריות.
<טל רחמים: בהרבה בתי ספר, גם במגזר הדתי וגם במגזרים אחרים אין את הנושא הזה ועכשיו במועצה הארצית אנחנו התחלנו פרויקט שאנחנו קודם כל אנחנו עכשיו חותמים על אמנה עם עמותות באמת, גם על מיניות וגם על מגדר אנחנו חותמים עם איגי, עם הבית הפתוח, עם כל מיני מקומות.
<טל רחמים: אנחנו נשמח באמת לשיתופי פעולה עם כל מי שדיברו פה על העמותות, אם אתם מעוניינים לשלוח עוד אלינו אז אנחנו נשמח.
<טל רחמים: אנחנו גם עכשיו מארגנים קול קורא למורים ולמנהלי בתי הספר באמת להעביר לתלמידים עצמם, כי ההורים עד כמה שזה חשוב, אבל הילדים עצמם לא יודעים את זה.
<טל רחמים: הורה בדרך כלל יעדיף לראות את המצב במשקפיים הוורודות, במשקפיים של אין דבר כזה, זה לא קיים, הרבה הורים יכחישו.
<טל רחמים: עד כמה שיש הורים שיהיו כמוך וידברו עם הבן שלהם ובאמת יעשו שינוי מגדרי, אבל רוב ההורים יעדיפו לראות את זה שהבן או הבת שלהם מתחתן במשפחה נורמטיבית מסוימת, שבן מתחתן עם בת ונולד להם ילד וכלב כמובן, כמו שנאמר פה מקודם.
<טל רחמים: הורים יכחישו את זה, לא משנה מה, כל עוד התלמידים לא באים בעצמם ואומרים, יכול להיות שזה באמת אפשרי שזה יהיה בן עם בן, ובת עם בת, ואולי חתול ואולי ארנבת בכלל.
<טל רחמים: כל עוד זה לא יקרה מהילדים עצמם ההורים בחיים לא ישימו לב לזה שמשהו מתרחש והם יעדיפו להכחיש את זה.
<טל רחמים: אז כרגע אנחנו באמת מתמקדים יותר בנוער וזה באמת הרבה יותר חשוב, לפי דעתי לפחות, שזה יבוא מהילדים עצמם.
<טל רחמים: כי כל עוד הילדים לא יודעים את זה אז ההורים עצמם לא - - -
מירב בן ארי: איך אתם מקדמים את עצמכם בבתי הספר?
<טל רחמים: כרגע אנחנו באמת מדברים המון עם הנהלות בתי ספר בכל רחבי הארץ, אנחנו שולחים להם הצעות לעמותות שמעבירות סדנאות.
מירב בן ארי: אתה מכיר את העמותה?
<טל רחמים: עכשיו באמת, לא יצא לנו לשמוע עליכם ואנחנו נשמח - - -
מירב בן ארי: אולי תדברו אחרי.
<טל רחמים: אנחנו בינתיים עושים רשימת עמותות שיעבירו סדנאות לתלמידים עצמם.
<טל רחמים: הרבה פעמים מנהלים מסרבים או נענים בחיוב, זה תלוי במקום.
<טל רחמים: אבל אנחנו באמת משתדלים להגיע לכל תלמיד בארץ ולדבר על זה.
<טל רחמים: יש לנו גם עכשיו מוקד פניות מעבר ל-"סליחה, באיזו זכות" יש לנו מוקד פניות רחב גם על הנושא הזה שמגיעים אליו מכל רחבי הארץ תלמידים שבאמת באים לשאול שאלות.