GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<סיניה נתניהו: במחקר שאני בעצמי עסקתי בו, לפני 20 שנה כבר ופרסמתי אותו בהקשר של החלטה של נשים להרות והנגישות שלהן למים ולעץ לבעירה, כי אין אלטרנטיבות לגז או לחשמל בהרבה מהמדינות המפתחות, וגם עבדתי הרבה במדינות מתפתחות.
<סיניה נתניהו: רואים את זה באופן מובהק.
<סיניה נתניהו: וגם השאלה שלנו, אנחנו כנשים, איך יכולות בעצם גם לסייע במסגרת ארגונים בינלאומיים.
<סיניה נתניהו: ואני חושבת שאם יש מסר חשוב מאד שצריך לבקש ולעודד גם במסגרת משרד החוץ כמובן, זה לראות איך נשים יכולות לסייע בקבוצות בינלאומית, להדריך נשים במדינות מתפתחות ולהעביר את הידע המקצועי שיש לנו בנושא הזה.
<סיניה נתניהו: אז אני תיכף אגע בנושא של איך אנחנו כמדינה עוזרים גם בעולם.
<סיניה נתניהו: אם אני אסתכל על אמנת האקלים – COP21 - שהתקיים בפריז לאחרונה, ההקשר של נושא הנשים עלה בהקשר הגדול יותר של זכויות האדם, כאשר שלושה דברים בעצם מונחים בפני אמנת האקלים: אחד הוא שוויון מגדרי, כמו שדיברנו, השני הנושא של העצמת נשים והשלישי השוויון הבין דורי.
<סיניה נתניהו: כי אחד הדברים שאנחנו לא רוצים, שזה יימשך לדורות הבאים.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת כאן גם צריכה להיות הראייה לא מה אנחנו עושות בשביל עצמנו ואיך מקדמות נושאים סביבתיים עכשיו, אלא איך אנחנו רואים את ההיבט הבין מגדרי.
<סיניה נתניהו: חמישה נושאים שאני רואה שאנחנו יכולות בעצם כנשים וכמדינה, להשתלב בהם גם ברמה הלאומית וגם ברמה הבין לאומית, הם בעצם חמשת הנושאים שאני חושבת שאמנת האקלים העמידה בפני עצמה.
<סיניה נתניהו: הנושא הראשון זה הפחתת פליטות גזי חממה.
<סיניה נתניהו: כאן יש את החלטת ממשלת ישראל.
<סיניה נתניהו: בהחלטת הממשלה מה-20 לספטמבר 2015 ואחר כך החלטת המפורטת מה-10 באפריל 2016, יש תכנית מפורטת אבל אין התייחסות לנשים.
<סיניה נתניהו: יש הרבה קבוצות עבודה שיקומו.
<סיניה נתניהו: אפשר להציע אולי לראות אם אפשר שתקום גם קבוצה שהיא יותר קשובה לנושא המגדרי.
<סיניה נתניהו: דובר על צמצום צריכת חשמל, צמצום נסועה פרטית, הכנסת אנרגיות מתחדשות ויש שם גם תקציבים.
<סיניה נתניהו: תקציב של 300 מיליון שקלים לפרויקטים, שההוצאה ממנו תהיה בהסכמה בין משרדית, אבל זה ממילא מובל על ידי משרד האנרגיה.
<סיניה נתניהו: אז יש פה כסף לפרויקטים – 300 מיליון שקלים וכמו כן יש ערבויות מדינה בסך 500 מיליון שקלים, ואפשר לראות איך אנחנו באמת יוצרים קריטריונים שגם נשים תהיינה מעורבות בפרויקטים האלה ואולי אפילו לעשות איזה שהוא עידוד.
<סיניה נתניהו: אני לא נתתי את דעתי עד הסוף לנושא הזה, אבל אני רק אומרת שזה תחום אחד שאפשר כבר להשתלב בו ועכשיו זו השעה.
<סיניה נתניהו: זה לנושא של הפחתת פליטות.
<סיניה נתניהו: הנושא השני שמקדם את האמנה זה הנושא של ההיערכות לשינוי האקלים.
<סיניה נתניהו: המשרד להגנת הסביבה – ואני די מובילה את זה בשנים האחרונות – יצר בעצם מרכז באוניברסיטת חיפה.
<סיניה נתניהו: לצערי, בגלל קשיים של מכרזים, המרכז הזה, המרכז לשינוי האקלים כבר לא פועל, כי לא יכולנו להיערך עם תקציבים וזה חמור מאד אני חושבת, כי מדינת ישראל מוכרחה שיהיה לה מכרז ידע בנושא של שינוי אקלים, שמאגד את כל הידע הזה.
<סיניה נתניהו: אני רוצה ברשותך, יושבת הראש, למרות שאני אקח עוד טיפה מהזמן, לצטט שני דברים שנאמרו על ידי מרכז הידע הזה.
<סיניה נתניהו: הייתה לנו שם ועדה שהסתכלה על שינוי האקלים ובריאות הציבור.
<סיניה נתניהו: הוועדה נתנה דעתה לנושא של נשים ואמרה את הדברים הבאים: שינוי האקלים צפוי לעלות את העומס הפיזי על נשים הרות, בעיקר אלה השייכות למעמד הסוציו אקונומי הנמוך, אשר אינן בעלות מיזוג אוויר בביתן ואלה העובדות מחוץ למבנים וחשופות לשינויים הצפויים במזג האוויר.
<סיניה נתניהו: למרות ההכרה בהשפעה השונה של שינוי האקלים של בריאותם של נשים וגברים, המגדר הינו עדיין משתנה המיוצג באופן בלתי מספיק בתכניות האסטרטגיות ובמסמכי המדיניות הנוגעים בקשר שבין שינוי האקלים לבריאות.
<סיניה נתניהו: יש צורך לכלול את ההיבט המגדרי וכו', ושורה תחתונה – יש צורך לטפל באמונות ובמנהגים החברתיים המפלים נשים ופוגעים בהן פיזית ונפשית.
<סיניה נתניהו: אמירה נוספת לגבי עוברים, לגבי לידות, כאשר מצטטים מחקר משנת 2010 - - -
עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי היא מה המדינה עושה עם האמירות האלה.
<סיניה נתניהו: אוקיי, אז אני אמשיך הלאה.
<סיניה נתניהו: אני אומר רק עוד מילה אחת ואני אגיד שפנינו למשרד הרווחה בנושא הזה וגם למשרד הבריאות.
<סיניה נתניהו: אז רק למשל מצטטים מחקר שהתוצאות הראשונות שלו הראו ש-5.6 מעלות צלסיוס בטמפרטורה שבועית ממוצעת, קשורה לעלייה של 8.6 אחוז בלידות מוקדמות.
<סיניה נתניהו: זה מחקר משנת 2010, לא מחקר שנעשה על ידי ישראלים, אבל זה מחקר שמצוטט בספרות.
<סיניה נתניהו: פנינו כמובן וגם משרד הבריאות היה שותף איתנו לכתיבת הדו"ח הזה, אז יש מודעות בהחלט גדולה.
<סיניה נתניהו: פנינו גם למשרד הרווחה, כי שאלנו אותם את השאלה בעצם איך אתם נערכים לשינוי האקלים.
<סיניה נתניהו: אז ההיערכות היא היערכות כללית.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת אצלם רשימות קשר למקרה חירום, למקרה שיש גלי חום, גלי קור והם יודעים שהם צריכים לסייע לאוכלוסיות במצוקה.
<סיניה נתניהו: אז אין התמודדות ישירה, יום יומית, יש איזו שהיא אמירה של מודעות.
<סיניה נתניהו: המודעות לא מספיק חלחלה.
עאידה תומא סלימאן: כן, בסדר גברתי.
עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי – אתם המשרד האמון על הנושא הזה.
<סיניה נתניהו: תלוי על מה.
<סיניה נתניהו: זו אמירה רחבה מדי.
עאידה תומא סלימאן: אני מתכוונת לנושא של הסביבה.
<סיניה נתניהו: הסביבה.
<סיניה נתניהו: חשבתי שאת מדברת על אקלים.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, לא.
עאידה תומא סלימאן: לנושא של הסביבה והשינויים שקורים.
עאידה תומא סלימאן: את אומרת לי שמרכז המחקרים נסגר.
<סיניה נתניהו: מרכז הידע.
<סיניה נתניהו: זה לא רק לנושא האקלים וזה דבר שהובל דרך אגב על ידי אישה.
עאידה תומא סלימאן: הידע.
עאידה תומא סלימאן: לא במקרה יש כנראה דו"ח כזה.
עאידה תומא סלימאן: מי תקצב את המרכז הזה?
<סיניה נתניהו: בהחלטת ממשלה משנת 2009 התבקש המשרד לעשות איזו שהיא עבודה לגבי ההיערכות ובסופו של יום המשרד להגנת הסביבה תקצב את זה על תקציבו המצומצם והדל.
<סיניה נתניהו: נושא ההיערכות לשינוי אקלים לא יכול להיות מובל רק על ידי המשרד להגנת הסביבה.
<סיניה נתניהו: הוא נוגע בכל תחום בחיינו.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, זאת הייתה החלטה בתוך המשרד לסגור את המרכז הזה.
<סיניה נתניהו: לא, כי לא הייתה-.
<סיניה נתניהו: אני עוד לא הייתי במשרד בזמנו.
<סיניה נתניהו: זה היה בשנת 2010.
עאידה תומא סלימאן: בסדר, אני לא שואלת אישית.
<סיניה נתניהו: גם לא הייתה השתדלות במשרדים אחרים.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת על המשרד.
<סיניה נתניהו: המשרד הקים את זה בתקציבו שלו.
עאידה תומא סלימאן: והמשרד סגר אותו.
<סיניה נתניהו: לא, הוא נסגר כי אין תקציב.
<סיניה נתניהו: כרגע בעצם - - -
עאידה תומא סלימאן: אז הוא נסגר.
<כרמית לובנוב: ממשלת ישראל לא מתקצבת - - -
<סיניה נתניהו: נושא האקלים לא מתוקצב כרגע במשרד.
<כרמית לובנוב: בנושא האקלים הייתה החלטת ממשלה בשנת 2010 - - -
עאידה תומא סלימאן: חכו שנייה.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת פה שאלה מאד ספציפית.
עאידה תומא סלימאן: נעבור אחר כך למה הממשלה עושה או לא עושה.
עאידה תומא סלימאן: הוקם מרכז מידע שהתרומה שלו כנראה הייתה חשובה.
<סיניה נתניהו: מאד.
עאידה תומא סלימאן: ובכל זאת נסגר.
עאידה תומא סלימאן: לא נסגר ככה סתם, כי הייתה איזו שהיא הצפה, כי אין תקציף בשבילו.
<כרמית לובנוב: נכון.
<כרמית לובנוב: זה לא בסדרי העדיפויות של הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, זאת הייתה ההחלטה בתוך המשרד.
עאידה תומא סלימאן: זה רק בגלל שינוי האקלים, תמר.
<סיניה נתניהו: אני אולי יכולה להסביר שאנחנו כרגע כתבנו, בנושא של ההיערכות לשינוי האקלים יש דו"ח שאנחנו צריכים להשלים אותו - שוב, זה בעיות של כסף אדם וכסף - וצריכים להגיש אותו לממשלה, ושם בין היתר נכתוב את ההמלצות שלנו, שחייבים להמשיך לתקצב כזה מרכז, ואני מקווה שאפשר יהיה לתקצב את הנושא הזה בשנת 2017.
<סיניה נתניהו: יש חשיבות מאד גדולה לתקצב את הנושא - - -
עאידה תומא סלימאן: את התחלת לדבר על חמישה צוותים, מנית שניים.
<סיניה נתניהו: כן, אז זה נושא של הפחתה, נושא של היערכות.
<סיניה נתניהו: הנושא השלישי זה הנושא של טכנולוגיות - כמה בעצם נשים מעורבות בעולם הטכנולוגי במדינת ישראל, נשים שמוכשרות בתחום ההנדסי, נשים שקשובות לתחום ההנדסי, מה אנחנו עושים בבתי הספר, מה אנחנו עושים באוניברסיטאות – זה משהו שחשוב להסתכל.
<סיניה נתניהו: איך המדענים הראשים ואיך המדען - - -
עאידה תומא סלימאן: במצב הקיים היום בין הצוותים לחמשת הנושאים האלה, כמה נשים מיוצגות בתוך הצוותים?
<סיניה נתניהו: יש הרבה.
<סיניה נתניהו: במסגרת הממשלתית יש הרבה נשים.
<סיניה נתניהו: יש אישה שמובילה את המשרד שלנו, סמנכ"לית תעשיות מובילה את הנושא של הפחתת פליטות.
<סיניה נתניהו: אני מעורבת בנושא של היערכות לשינוי אקלים.
<סיניה נתניהו: במשרדים אחרים יש הרבה נשים.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שהייצוגיות הנשית נמצאת שם.
<סיניה נתניהו: השיחה המגדרית לא נמצאת שם.
<סיניה נתניהו: הייצוגיות הנשית נמצאת שם, השיחה המגדרית לא נמצאת להערכתי.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שקיבלת התרשמות כזאת גם מאנשים נוספים.
<סיניה נתניהו: בהקשר של טכנולוגיות, אז יש גם את הנושא של כמה אנחנו כמדינה יכולים לסייע בהעברה של טכנולוגיות.
<סיניה נתניהו: הנושא הרביעי זה נושא של קרנות לפרויקטים.
<סיניה נתניהו: האו"ם החליט, או במסגרת האמנה החליטו על הקמה של קרן אקלים, שבכל שנה, החל משנת 2020 ועד שנת 2025, התקציב המיועד לאמנה הזאת הוא למעלה מ-100 מיליארד דולר, כאשר בשנת 2025 רוצים להגיד את זה אפילו.
<סיניה נתניהו: והקרנות האלה, הכסף הזה אמור לשרת פרויקטים בין לאומיים ויש היום כמה דרכים להשתלב באמצעות פרויקטים ומיזמים פרטיים של הסקטור הפרטי.
<סיניה נתניהו: אז אני חושבת שגם השיח פה הוא לעודד נשים מהסקטור הפרטי להיות מעורבות בפרויקטים במדינות אחרות.
<סיניה נתניהו: הנושא החמישי הוא, כפי שהזכרתי קודם, הנושא של סיוע החוץ.
<סיניה נתניהו: מדינת ישראל, במסגרת משב, במסגרת פעילות שנעשית על ידי משרד החוץ, מסייעת בתחום של יצירת נוער והעברת ידע וטכנולוגיות ובניית יכולות במדינות מתפתחות, בעיקר בתחום של חקלאות, השקיה וכו'.
<סיניה נתניהו: אני חושבת שאפשר בהחלט לבקש את משרד החוץ לראות איך מתייחסים לנושא הנשי ואיך שולחים אולי משלחות של נשים למדינות כאלה.
<סיניה נתניהו: אם תרצי, אני אומר עוד מילה אחת בקשר לתחזיות של מדינת ישראל.
<סיניה נתניהו: אנחנו מדברים על 0.4 מעלות לעשור, זה לפי תחזיות של השירות המטרולוגי, עליית מפלס מי הים, לפי דו"ח של חיא"ל - חקר ימים ואגמים – 6 מ"מ בשנה.
<סיניה נתניהו: זאת אומרת זה 60 ס"מ במאה.
<סיניה נתניהו: צפון מזרח המדינה, אזור צפון מזרחית לכנסת, אנחנו מדברים על פחות ממטרים, פחות גשם בהיקף של 10%.
<סיניה נתניהו: יהיו לזה הרבה מאד משמעויות לגבי איך נעשה חקלאות במדינה הזאת ואיך בכלל נחיה במדינה הזאת.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שברור מהדברים שלך שכל הנושא של ההיערכות לשינוי האקלים היום הוא במעמד של אין מעש ולא נעשה איתו כלום מבחינת המדינה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא הבנתי ש - - -
<כרמית לובנוב: מבחינת הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: מבחינת הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: כשאני אומרת המדינה – מי שאמור לעשות בשם המדינה זה הממשלה.
עאידה תומא סלימאן: לא אני ולא את.
עאידה תומא סלימאן: אחרת זה היה נראה הרבה יותר טוב.
עאידה תומא סלימאן: ד"ר יעקב ניר נמצא?
עאידה תומא סלימאן: נועה פינטו מארגון מגמה ירוקה.
<נעמי פינטו: אני אשתדל.
<נעמי פינטו: אני אקצר.
<נעמי פינטו: טוב, שלום.
<נעמי פינטו: אני נועה, אני סטודנטית, אני פעילה בארגון מגמה ירוקה בבאר שבע.
<נעמי פינטו: אני רוצה לדבר על נושא שבאמת מתחבר להרבה ממה שחלק מהדוברות פה ציינו, שזה הנושא של הקמת יישובים חדשים בנגב בכלל, כמגמה והנושא של הקמת חמישה יישובים שמקדם שר הבינוי והשיכון בפרט.
<נעמי פינטו: זה לכאורה נשמע להרבה אנשים מאד יפה להקים יישובים חדשים, יכול להיות שבפורום הזה פחות, אבל אנחנו רואים שזאת תכנית שמחזקת את מי שחזק ומחלישה את מי שמוחלש ואנחנו יודעות שמחלישה את מי שמוחלש, זה בעצם מחלישה את מי שמוחלשת.
<נעמי פינטו: כשאנחנו ביום הסביבה בכנסת וזו תכנית שיש לה באמת הרבה מאד השלכות סביבתיות, גם פגיעה בשטחים פתוחים, גם העלאה של זיהום אוויר, זה דברים שראינו, כמו שדיברו פה חלק מהנשים, שזה דברים שפוגעים יותר או בצורה מיוחדת בנשים, אבל כמו שחבר הכנסת חנין ציין, השלכות סביבתיות והשלכות חברתיות הן תמיד קשורות אחת בשנייה וזה משהו שגם אנחנו כארגון מאד מאמינות בו.
<נעמי פינטו: הנשים שאנחנו רוצות לקדם הן בדרך כלל לא נמצאות בתל אביב.
<נעמי פינטו: אם אנחנו רוצות לקדם נשים בחברה הישראלית, אז אנחנו צריכות לדבר על נשים בפריפריה.
<נעמי פינטו: ונשים בפריפריה הן נשים שנפגעות מבנייה של יישובים חדשים.
<נעמי פינטו: כי כשאנחנו בונים ובונות יישוב חדש בנגב, אז זה כסף שבהכרח לא הולך לפיתוח של האוכלוסייה שנמצאת שם היום ולפיתוח של אותה עירוניות שדיברנו עליה קודם.
<נעמי פינטו: אנחנו עושות חוגי בית.
<נעמי פינטו: אנחנו פוגשות הרבה מאד אנשים בנגב והרבה מאד נשים מהנגב והן מספרות לנו הרבה על הצרכים שלהן, חוץ מזה שגם אנחנו גרים שם וגרות שם, והצרכים שלהן הם הרבה פעמים חינוך, אין תעסוקה.
<נעמי פינטו: הרבה מדברות על חוסר בתעסוקה ועל חוסר בתעסוקה לילדים שלהן ועל חוסר בחינוך ועל חוסר בנגישות לבריאות.
<נעמי פינטו: ואלה דברים שהקמה של יישובים חדשים בטח שלא תפתור להם.
<נעמי פינטו: אם אני רוצה לדאוג לזה שלמישהי שגדלה בבאר שבע או בדימונה או ברהט, תהיינה את אותן אופציות ואת אותן אפשרויות התפתחות כמו שלי היה כשגדלתי בירושלים, אז אנחנו צריכות לחשוב על מה אנחנו עושות עם זה והאם הקמה של יישובים חדשים עוזרת לנו בדבר הזה.
<נעמי פינטו: כשאנחנו דיברנו פה על למה עירוניות קשורה מאד בצורה ברורה למגדר ולפיתוח של נשים בחברה, ואני יכולה להגיד שבתור מישהי שגרה בבאר שבע, אני הייתי רוצה לראות שחושבים על איך מפתחים ואיך מפתחות את באר שבע כעיר שתרגיש לי בטוחה וכעיר שתרגיש לנשים סביבי כמקום שהן יכולות להתפתח בו ולהיות מועסקות בו ולהמשיך לחיות בו.
<נעמי פינטו: והדברים שאנחנו צריכים וצריכות בשביל זה תכנון עירוני שהוא נכון, שהוא מתחשב, שהוא חושב על זה ובטח שלא הקמה של יישובים סגורים, הומוגניים, שהם מיועדים לאוכלוסייה מאד מבוססת ובטח שלא עוזרים לנשים שאנחנו רוצות לעזור ולקדם אותן, שנמצאות היום בפריפריה.
<נעמי פינטו: תודה.
עאידה תומא סלימאן: אם מותר לי להוסיף – לנשים בדואיות בנגב אין חיבור למים.
<נעמי פינטו: נכון.
עאידה תומא סלימאן: אם אנחנו מדברים על צמצום שימוש בחשמל, אז אולי כדאי ללכת לשם וללמוד איך מצמצמים.
עאידה תומא סלימאן: אולי ננתק כמה בתים במרכז מהחשמל ואפשר אז להרגיש מה זה לחיות בלי חשמל ומבלי מים סדירים, כאשר בג"ץ – בית משפט עליון למה?
עאידה תומא סלימאן: לצדק?
עאידה תומא סלימאן: פסק שהוא לא יכול אפילו לחייב את המדינה לחבר כפר מסוים למים.
עאידה תומא סלימאן: אז אני מציעה שגם כן ארגוני הסביבה יתחילו להתעסק בנושאים כאלה.
עאידה תומא סלימאן: ייצוג נשים של מאד חשוב, אבל קיימות של נשים גם כן חשובה וצדק כלפי נשים גם חשוב, וכדאי לראות את זה גם כן, כשאנחנו מדברים על נושאי סביבה.
עאידה תומא סלימאן: גברת ציפי רון, יושבת ראש הוועדה לאיכות הסביבה במועצת ארגוני הנשים בישראל וחברת הנהלת חיים וסביבה.
<ציפי רון: תודה.
עאידה תומא סלימאן: ומאד קצר.
<ציפי רון: אני אשתדל.
<ציפי רון: יש לי כמה נקודות להעלות.
<ציפי רון: אני אשתדל לעשות את זה הכי קצר שאפשר.
<ציפי רון: אני רוצה להתחיל בזה – קודם כל בתודות על הדיון הזה.
<ציפי רון: דבר שני, בנושא האחרון שאת העלית, בזמן האחרון מדברים על עיר חדשה בגליל, והגוף היחיד שבעצם ביקש באזור התעשייה שעתיד להתפתח שם, לתת דגש על מגרשים קטנים לעסקים נשיים והקצאת שטחים למעונות ושכל היישוב יהיה מוטה תחבורה ציבורית, זאת הייתה הנציגות של ארגוני הנשים במועצה הארצית לתכנון ולבנייה, שהיום היא כבר לא קיימת.
<ציפי רון: אז אני רוצה להגיד שחושבים גם על מגזרים רבים.
עאידה תומא סלימאן: כדאי לשאול קודם כל למה מקימים את העיר הזו ועל איזה אדמות ולוקחים את הזכות של מי להתפתח ולהתרחב באזור ההוא, לפני שמדברים על - - -
<ציפי רון: הכל נכון, אבל אם עושים, אז שיעשו את זה גם בראייה מגדרית וגם ייתנו את המענה למה שצריך.
<ציפי רון: אני לא נכנסת כרגע לעניינים מעבר לזה.
<ציפי רון: לנושא של נשים ואיכות סביבה - אנחנו ארגון הגג של ארגוני הנשים, שחברים בו כל הארגונים הגדולים, פחות או יותר מיליון חברות.
<ציפי רון: אני רוצה לתת דוגמא מהעבר.
<ציפי רון: החלטנו בזמנו שאנחנו רוצות לקדם תחבורה ציבורית בישראל מסיבות רבות ומגוונות ולתת הדגשה גם לעניין של הרכבת.
<ציפי רון: עשינו מסע גדול של רכבת, קיבלנו רכבת מחיפה לתל אביב עם 400 איש.
<ציפי רון: באותה שנה התקציב של הרכבת התפתח אחרת והצלחנו להושיב ליד שולחן דיונים אחד את אנשי התחבורה הציבורית – אגד, דן, רכבת וכן הלאה.
<ציפי רון: לפני זה הם לא רצו לדבר אחד עם השני.
<ציפי רון: מנכ"ל הרכבת אמר – לפני שבאתם אלי, אף אחד לא התעניין בי.
<ציפי רון: רק בימים האחרונים שמענו על הגידול העצום ברכבת, בשימוש ברכבת וכן הלאה.
<ציפי רון: אז יש כל מיני התחלות.
<ציפי רון: יש לנו עניין גדול מאד בנושא הזה וגם נקטנו מאמץ בנושא.
<ציפי רון: בהמשך לאותה פעילות גם הייתה הסכמה של ראש העיר מאז לשים תחנות ניטור באזור המרכז בתל אביב.
<ציפי רון: לפני זה לא היו תחנות ניטור, להוציא תחנת הניטור של רידינג.
<ציפי רון: אני רוצה להגיד עוד דבר.
<ציפי רון: אנחנו מסתכלות על כמה נושאים.
<ציפי רון: אני רוצה לדבר על נושאים עכשוויים.
<ציפי רון: היום מדברים על התחדשות עירונית.
<ציפי רון: לצערי הרב, בנושא של התחדשות עירונית אין שום התייחסות להיבטים הנשיים של צורך במעונות, בשטחים ציבוריים פתוחים נוחים ונגישים וכן הלאה.
<ציפי רון: הדבר הזה פשוט לא מקבל שום ביטוי.
<ציפי רון: אני הייתי מאד רוצה שתצא מכן איזו שהיא אמירה גם בעניין הזה.
<ציפי רון: לנושא אחר.
<ציפי רון: אנחנו בדקנו בזמנו את השימוש בשטחים פתוחים והגענו למסקנה שאחת הבעיות שמפריעה לשימוש בשטחים פתוחים, היא הנושא של חוסר ביטחון.
<ציפי רון: אין ביטחון להשתמש בהם ואין נוחיות להשתמש בהם בהרבה מאד מקומות.
<ציפי רון: הרבה פעמים השטחים שמוקצים בתכנון לשטחים ציבוריים פתוחים, הם שטחים שהם בכלל - - -.
<ציפי רון: כתוצאה מהעובדה שיש פחות שימוש בשטחים פתוחים, יש עלייה בתחלואה בקרב ילדים וכן הלאה.
<ציפי רון: את הדברים האלה אנחנו העלינו ואנחנו פרסמנו ואנחנו בהחלט חושבים שצריך לנסות ולקדם אותם.
<ציפי רון: בסך הכל יש לנו היום הזדמנות נוספת.
<ציפי רון: הולכים לפתח שטחים גדולים מאד באזור המרכז.
<ציפי רון: המחנות הצבאיים שמתפנים.
<ציפי רון: ביקשנו שהפיתוח הזה ייעשה בראייה מקיימת, מבחינת תחבורה, תחבורה שתהיה ידידותית למשתמש, השפעה, מיתון תחבורה ועוד, שימור שטחים פתוחים וכן הלאה.
<ציפי רון: זה לא קורה היום ואני חושבת שצריכה לצאת אולי קריאה מכאן, להיות עם אצבע על הדופק וגם בנושאים עכשוויים, לתת להם את הביטוי.
עאידה תומא סלימאן: גברת שגית פורת, מנהלת הפורום הישראלי לעירוניות.
<שגית פורת: תודה.
<שגית פורת: אני רק אומר כמה משפטים.
<שגית פורת: גברתי יושבת הראש, כמו שהזכרת, הנושא של הייצוג הוא לא משמעותי בפני עצמו, אלא עם כל המשמעויות שמשתמעות ממנו בקשר לתבניות השיח, שזה מתקשר גם לזה שאנחנו לא רוצים רק לקדם נשים, אלא נושאים ואיזו שהיא חשיבה פמיניסטית, ואני רוצה להחזיר את זה באמת לדיון על העירוניות, שחזר כאן הרבה פעמים ורק בשבוע שעבר אנחנו עשינו איזה שהוא כנס, כדי לפתח את האמירה שלנו כגוף מתחדש ומתפתח שהורחב ומכיל הרבה מאד גורמים שמתעסקים בנושא הזה.
<שגית פורת: הכנס עסק בעירוניות אחרת - Other urban – גישות אחרות לעירוניות, ואחד הדברים שאנחנו באמת רק מתחילים לגבש את כל הדברים שעלו מהיום המאד עמוס דיונים, זה שהצורך הוא פשוט לשנות גם את תבניות החשיבה.
<שגית פורת: זה לא רק שיהיה ייצוג נשי במערכות התכנון, אלא קצת לשבור את הגישה המאד דיכוטומית שמנסה לעשות איזו שהיא הומוגניזציה של כל המערך, ולתת מקום לתשומות אחרות שעולות מהשטח.
<שגית פורת: מה התפקיד של התושבים עצמם וזה בדגש באמת על נשים ועל מגזרים אחרים שהם פחות מיוצגים, וקביעה בעצם איך שהסביבה שלהם תראה בעתיד, מה התפקיד של ה - - - פחות מקצועיים שאולי הם באמת יותר גבריים, אבל לא רק גבריים מבחינת ייצוג, אלא שוב, מבחינת איזו שהיא חשיבה גברית-נוקשה.
<שגית פורת: ואני חושבת שזה אחד הדברים המעניינים שצומחים מתוך הגישה הזאת, איזו שהיא חשיבה יותר נשית במובן היותר רחב של המילה.
עאידה תומא סלימאן: הייתי שמחה לשמוע גישה יותר פמיניסטית מאשר נשית.
<שגית פורת: צודקת.
<שגית פורת: אני מקבלת את התיקון.
עאידה תומא סלימאן: כי אפילו מבחינת הטרמינולוגיה זה לא אותו דבר.
עאידה תומא סלימאן: ולצערי הרבה מהדברים ששמעתי, יש בהם גישה יותר נשית מאשר פמיניסטית, היום גם.
עאידה תומא סלימאן: ואני חושבת שבשבילי פמיניזם וגישה פמיניסטית מדברת קודם כל על שוויון בין כלל האוכלוסיות.
עאידה תומא סלימאן: מדברת על צדק ומדברת על קיימות ומדברת על ערכים ומוסר מסוים, שהייתי רוצה לראות אותו בכל התנועות שמנסות לעשות שינוי פוליטי, חברתי, כלכלי במדינה, ואולי זה בלט גם כן כאשר דיברתי על גדילת שליטת הנשים בהון.
עאידה תומא סלימאן: אם נסתכל היום, יש לנו מנהלות בנקים ויש לנו נגידת בנק ויש לנו נשים שנמצאות גם כן בעמדות כוח כלכלי מאד חזק, אבל התוצר הסופי, המדיניות המובלת – האם היא מובילה לכיוונים האלה?
עאידה תומא סלימאן: לצערי לא.
עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל גם היו מקרים שפמיניסטיות בדרך למעלה, הושל מעליהן לאט לאט הפמיניזם שלהן, וכשהגיעו לראש הקודקוד אימצו את דרך קבלת ההחלטות הגברית, דבר שאני בעצמי מנסה כל הזמן לשמור על עצמי ממנו.
עאידה תומא סלימאן: את האמת, היו כמה דברים שבשבילי מאד מזעזעים באמירות שנאמרו.
עאידה תומא סלימאן: עצם העובדה שמשרד השיכון, בשיא הפטרוניות והחוצפנות – סליחה שאני אומרת את זה – מחליט שלאוכלוסייה מסוימת מגיעים שטחים פתוחים פחות פר נפש, פחות מאוכלוסיות אחרות, זה מצטרף לכלל ההחלטות הממשלתיות שמתייחסות בדרך דיכוי ואפליה כלפי האוכלוסייה הערבית וגם כנראה האוכלוסייה החרדית במקרה הזה; ועוד מנסים לדחוף יותר ויותר את המדיניות של בנייה רוויה ולהקים ערים שלא מתואמות בכלל לצרכים של האוכלוסייה, אלא ליצור איזה שהוא קומפאונד כזה של בניינים, שילכו לפי 10 מ"ר פר נפש, אם בכלל יקבלו אותם.
עאידה תומא סלימאן: לפי מה שאני יודעת מהמצב של הכפרים ושל הערים הערביות, אפילו את ה-10 מ"ר האלה לא נמצאים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו אפילו לא מדברים על ה-15 מ"ר.
עאידה תומא סלימאן: הוועדה תפנה למשרד השיכון, תנסה לברר מה פשר ההחלטה הזו ועל סמך מה ואם נצטרך גם להתעמת מבחינה חוקית עם החלטה מסוג זה, אני אמשיך עם זה.
עאידה תומא סלימאן: אקח על עצמי.
עאידה תומא סלימאן: פמיניסטי, לא פמיניסטי, אנושי מדרגה ראשונה, זה מה שבטוח.
עאידה תומא סלימאן: אותו דבר גם כן בעניין אחר.
עאידה תומא סלימאן: אני מסתכלת בדאגה רבה על המחסור האדיר שבלט במצגת שלך, גברתי, על שטחים ציבוריים פתוחים, כאשר יש חלק הנאבקים על טיב השטחים הציבוריים והכנתם לעתיד.
עאידה תומא סלימאן: יש כאלה שעדיין חולמים שיהיו שטחים ציבוריים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפנה גם בנושא הזה, במיוחד בגלל ההשלכות הבריאותיות וההשלכות הסביבתיות בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני רושמת לפני את הנושא של סגירת מרכז הידע ועצם העובדה שאין אפילו החלטה אחת או תכנית אחת של הממשלה לטיפול בהיערכות לשינוי האקלים, וכנראה זה נושא שגם אתם, כארגונים, אבל גם אנחנו, הנמצאים בבית המחוקקים, צריכים לפעול לפחות שיפרסמו איזו שהיא תכנית שנדע עליה.
עאידה תומא סלימאן: אני אפנה גם בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: בנושא מימון כנסים בנושא של הוועדות האחרות שקיימות, הגיע הזמן באמת לבדוק עד כמה יש ייצוג נשים וייצוג של שיח מגדרי בתוך הוועדות האלה, ואת זה אפשר לבדוק תוך בדיקה של כל החומרים, התוצר וההחלטות של הוועדה.
עאידה תומא סלימאן: לא רק לבדוק את הייצוג הנשי, אלא לבדוק את השיח הפמיניסטי אפילו, לא המגדרי, הפמיניסטי.
עאידה תומא סלימאן: כי לפעמים לצערי הרב השיח המגדרי מוביל לקיבוע מצב קיים ולא לשינוי המצב הקיים, אלא רק לשקף את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני מאמצת את שתי ההמלצות שלך, גברתי.
עאידה תומא סלימאן: גם צוות המשימה ואני רוצה אחר כך שנדבר על זה, ואנחנו נפנה וננסה קדם אותו; ובעניין המחקר אנחנו נפנה למרכז המחקר והמידע של הכנסת ונבקש את זה, שיכול להיות שזה יהפוך לכלי שאפשר להשתמש בו ולהיעזר בו, גם אתם כארגונים, אבל זה לא מבטיח שה-8 במרס בשנה הבאה יצוין בסימן הזה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נבדוק עד אז מה יקרה.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכולכן.
עאידה תומא סלימאן: אני בעצמי למדתי המון על הנושא.
עאידה תומא סלימאן: כל הנושא של הכפרים הלא מוכרים הוא פצע מדמם כבר שנים רבות והמצב של האוכלוסייה הערבית בנגב הוא גם כן בטיפולי מכל מיני היבטים, אבל אני מציעה גם כן לארגוני הסביבה – ותקבלו את זה באהבה ממני – תבדקו טוב, טוב, מאד, עד כמה עיקרון השוויון בייצוג קיים בתוך הארגונים וכלל הנשים ממגוון האוכלוסיות נמצאות שם, אתכם, במאבק הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה, נכון, יש סולם מאסלו, אבל כשמתרגמים לכלל האוכלוסייה עד כמה הסביבה כן נוגעת לחיי היום יום שלהם, אני בטוחה שתמצאו לכם ואני אוכל לעזור למצוא שותפות מכלל האוכלוסיות, כולל נשים בנגב, כולל נשים ערביות באופן כללי, כולל נשים חרדיות.
עאידה תומא סלימאן: היום 14 ביוני 2016.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נעסוק היום בעישון כפוי בקרב נשיים בכלל ובחברה הערבית בפרט.
עאידה תומא סלימאן: היום, קצת באיחור, הכנסת מציינת את היום הבינלאומי ללא עישון.
עאידה תומא סלימאן: אל תהיו כל כך בטוחים שזה יהיה יום בלי עישון, אתם בטח כבר ראיתם במסדרונות ובמרפסות, אבל קודם כל כדאי להגיד שהיוזם של היום הזה הוא חבר הכנסת יואל רזבוזוב, שאני מודה לו גם על הרעיון והיוזמה לקיים דיונים במקביל בוועדות השונות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נתמקד היום בהשלכות של העישון על נשים באופן כללי, אם זה עישון פאסיבי, אם זה עישון אקטיבי וכמובן אני מודה לכל הגורמים גם שסייעו בזה שיתרמו לדיון הזה, יביאו מהידע ומהניסיון.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב כנראה כל הנושא של העישון ימשיך להיות אחד הגורמים המרכזיים וגורם המוות אצל חלק ובחלק גדול מהמחקרים גורם המוות מספר אחת הוא העישון.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להודות שאני מתקשה לדבר על זה, מאחר ועוד לא נגמלתי.
עאידה תומא סלימאן: זאת הזדמנות.
עאידה תומא סלימאן: אני הגשתי שאילתה לשר הבריאות, ביקשתי שתהיה דחופה בעניין תכניות הגמילה באוכלוסייה הערבית וכמה באמת מושקע, אבל לצערי הנשיאות לא ראתה שזה דחוף ולא אישרה לי.
עאידה תומא סלימאן: אחר כך נשאלתי למה זה היה דחוף ואמרתי אולי זה יעזור לחלק מאיתנו להיגמל, אם יש תכניות כאלה.
עאידה תומא סלימאן: אבל ברור שאני חושבת שזה נושא חשוב, חושבת שהגיע הזמן לטפל בו ולהעלות את המודעות בקרב האוכלוסייה, במיוחד כשאחוז המעשנים בין הגברים הערבים הוא מהגבוהים או הגבוה ביותר באוכלוסיות השונות בתוך מדינת ישראל.
עאידה תומא סלימאן: זה לא אומר שלא אכפת לנו ממעשנים שהם לא ערבים, אבל כאשר יש אוכלוסייה שאחוז המעשנים בה הוא כל כך גבוה, זה מחייב תכניות מייחדות וזה מחייב ראייה.
עאידה תומא סלימאן: מה שננסה היום לשמוע מהמומחים והמומחיות זה על המצב ונראה מה התפקיד שלנו בבית המחוקקים, לדחוף.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל לבקר ולראות איזה תכניות קיימות ומה אפשר לקדם תוך כדי.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן קודם כל לד"ר רחל דהן משירותי בריאות כללית והחברה הרפואית למניעת וגמילה מעישון, על הנושא של עישון במבט מגדרי.
<רחל דהן: תודה על הזכות לדבר בוועדה.
<רחל דהן: נושא שמאד קרוב לליבי, כי אני מאמינה שפערים חברתיים – גם מגדריים, גם פריפריה, גם סוציו-אקונומיים וגם מגזר – כולם גלומים בתוך העישון.
<רחל דהן: כי השכיחות של עישון ועישון כפוי, היא יותר גבוהה, כמה שאנחנו מתרחקים מהמרכז לפריפריה, כמה שיותר סוציו-אקונומי נמוך והרבה יותר בתוך המגזר הערבי.
<רחל דהן: רק ככה מספרים לדוגמא: אחוז העישון הכפוי אצל נשים יהודיות הוא 27%, לנשים במגזר הוא 55%.
<רחל דהן: 72% מהן החשיפה היא בבית.
<רחל דהן: זאת אומרת נשים נחשפות לעישון בבית.