GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלה אייל בר דוד: נכון, והיום היא יושבת, היא עברה מעסק קטן לעסק בינוני, בתוך הפארק הייטק הזה, בעצם זה נתן את המקום לקפיצת המדרגה, והיא מעסיקה המון מהחברה הערבית.
<אלה אייל בר דוד: גם, כמובן, חברות כמו "גלית סופר" שהן קבלניות משנה שהן - - -
<אלה אייל בר דוד: התמריצים להעסקה, סיבסודי שכר וכו'.
<אלה אייל בר דוד: חשוב לי להגיד על התכנית המרכזית שלנו, שהיא התכנית שמופעלת על ידי המטה לשילוב מיעוטים, לשילוב החברה הערבית, סליחה.
<אלה אייל בר דוד: אנחנו, בעצם, על ידי שני זכיינים – "צופן" ו- it works, ממש פונים לסטודנטים ולג'וניורים, זאת אומרת, בוגרים צעירים, שאמורים להשתלב במשרות ג'וניור, "צופן" ו- it works עושות עבודה מדהימה של האיתור שלהם, של הליווי שלהם, של ההכנה, של הצמדת 'מנטורים' אם צריך, הכשרה בתחומי פיתוח אפליקציות, בחינות בדיקות תוכנה, real time וכו', ובעצם שילוב המספר שאנחנו מדברים עליו, אנחנו אמורים בשלש שנים – סיימנו את השנה הראשונה של הפרוייקט הזה, לשלב אלף מתוך החברה הערבית בתוך שוק העבודה, אנחנו כבר שילבנו 263.
<אלה אייל בר דוד: אני כן אגיד, עאידה, ואני יודעת שאנחנו, גבירתי חברת הכנסת, שאנחנו בשיח הזה, כשאנחנו קבענו כמה נשים יהיו – ואני יודעת שאת אומרת "50% לא יקום ולא יהיה אחרת" אז אני באה ואומרת - - -
עאידה תומא סלימאן: שניה, אני, אחרי ששמעתי את הסטטיסטיקה – רוצה יותר מ-50%.
<אלה אייל בר דוד: אני אתך, אני גם רוצה יותר מ-50%, אני רק אומרת שכשאתה בא וקובע לזכיינים איזשהם מדדים - - - אתה צריך לתת להם משהו ריאלי, אז הקביעה שלנו הייתה: לפחות כמו הנשים היהודיות.
<אלה אייל בר דוד: זאת אומרת, מבחינתנו, נשים ערביות בשילוב שלהן ולכן, מה שקורה בנצרת ולכן אנחנו קבענו את הסף הזה של 25% לפחות נשים בתכנית, בשלב הראשון.
<קריאה: זה בדיוק מה שיש היום.
<אלה אייל בר דוד: סליחה?
<קריאה: אתם משמרים את מה שיש היום.
<אלה אייל בר דוד: לא, לא היו נשים ערביות בהייטק לפני כמה שנים, להביא - - -
עאידה תומא סלימאן: שניה, שניה, שניה - - -
<אלה אייל בר דוד: שילוב של נשים ערביות, של אותה רמת שילוב - - -
<קריאה: בנצרת יש - - -
<אלה אייל בר דוד: זה רק בנצרת.
<אלה אייל בר דוד: ""it works ו"צופן" עובדים בכל הארץ, חשוב להגיד.
עאידה תומא סלימאן: משרד הכלכלה, מה הוא עושה?
עאידה תומא סלימאן: תכניות כאלו הן מצויינות אבל, הן תכניות, שאני חייבת להגיד, שבסקאלה שלי, לא פורצות דרך אמיתית, בעיניי.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לבדוק מה נעשה, נגיד, מקימים עכשיו או מדברים על הקמת איזורי תעשיה באוכלוסייה הערבית.
עאידה תומא סלימאן: אחת מן הבעיות העיקריות של חברות ההייטק – אם מנסים לשכנע אותן להגיע, חוץ מנצרת לעוד מקומות, אפילו בנצרת, עד שניבנה הפארק שבנה סטף, כמעט אי אפשר היה למצוא בניין שהוא מתאים לחברת הייטק שהיא תקים את הסניף שלה שם.
עאידה תומא סלימאן: השאלה היא האם מכינים את אזורי התעשייה לתעשייה מסוג זה ולא תעשייה שאנחנו מכירים - - -
<חיאם קעדאן: תעשיית צווארון לבן.
<סמדר נהב-קמינר: אני רוצה - - -
עאידה תומא סלימאן: שניה, סמדר, אני רוצה לשמוע את התשובה של משרד הכלכלה קודם.
<אלה אייל בר דוד: אני חושבת שדווקא - - -
<סמדר נהב-קמינר: היא פרטנרית שלנו, תעני אבל אני רוצה לספר - - -
עאידה תומא סלימאן: סמדר, שניה, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: יש לי משרד, אני רוצה לשמוע את התשובה של המשרד.
עאידה תומא סלימאן: האם מכינים את אזורי התעשייה לעתיד?
עאידה תומא סלימאן: או ששוב, משמרים את המצב הקיים, או שאזורי התעשייה של האוכלוסייה הערבית לא יהיו ברמה כזו שתוכל למשוך, כי בעצם, מה שימשוך את חברות ההייטק להיכנס לאוכלוסייה הערבית הוא מצד אחד כוח העבודה המיומן ולצערי הרב, היותר זול, ומקום שאפשר בו לקיים את העבודה, האם יש?
<אלה אייל בר דוד: אני אגיד כך.
<אלה אייל בר דוד: אמנם אני אמונה על תחום התעסוקה ופחות על האלמנטים של תחום תעשייה אבל אני כן אגיד שהמשרד בהחלט מסתכל על אזורי התעשייה של העתיד ובוודאי אזורי תעשיה שרלבנטיים לחברה הערבית, אזורי תעשיה שרלבנטיים למקצועות הללו.
<אלה אייל בר דוד: בסוף, אזור תעשיה הוא תמהיל, הוא תמהיל של גיוון של מקצועות וגיוון של תעשיה שנכנסת.
<אלה אייל בר דוד: אני כן מסכימה שצריך להגביר את היצירה של מקומות עבודה שהם רלבנטיים להייטק בתחומי החברה הערבית ושרלבנטיים לחברה הערבית.
עאידה תומא סלימאן: לא ממש הבנתי מה התשובה אבל או.
יוסף ג'בארין: יש מודל כזה?
עאידה תומא סלימאן: אני אתן קודם לחבר הכנסת ג'בארין.
יוסף ג'בארין: האם יש מודל, עאידה, של אזורי תעשיה, שהם רגישים לנושא המגדרי?
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, האם זה משהו שקיים אצלכם בכלל הנושא הזה?
יוסף ג'בארין: כי למשל, עכשיו, מתכננים את אזור התעשייה באום אל פאחם, שזה אמור להיות כאלף דונם, השאלה אם בכלל עולה סוגיה כזו של רגישות מגדרית באזור התעשייה.
יוסף ג'בארין: אני סתם יכול לחשוב על תחבורה ציבורית סדירה למשל ודברים כאלה.
<צפאא עיק: מה זה רגישות מגדרית?
יוסף ג'בארין: שוב, למשל - - -
<צפאא עיק: נגישות מגדרית – כן.
<קריאה: לא ישקיעו באום אל פאחם.
יוסף ג'בארין: התכוונתי לרגישות אבל כמובן שכוללת נגישות, זאת אומרת, הכוונה - - -
<אלה אייל בר דוד: כי - - - עבודה של גברים ונשים יחד.
יוסף ג'בארין: סליחה?
עאידה תומא סלימאן: לא מדברים על זה, מדברים על תחבורה ציבורית.
יוסף ג'בארין: נגיד, למשל, תחבורה ציבורית נוחה, קיומם של סוגים - - -
עאידה תומא סלימאן: גן ילדים באזור.
יוסף ג'בארין: סוגי תעשיה שמבוקשים על ידי נשים ודברים כאלה, זו השאלה.
עאידה תומא סלימאן: הנחות לעסקים שמעסיקים יותר נשים.
יוסף ג'בארין: אני חושב שאם אין מודל כזה אז אולי צריך לחשוב לפתח מודל כזה, זאת אומרת, איך אזורי התעשייה של העתיד – אם יהיו ואני מקווה שיהיו, יהיו אזורים שהם מותאמים לצרכים של נשים ערביות, לענייננו זה אולי שוק ההייטק אבל זה גם בשוק ההייטק.
<רותי זמיר: ברגע שיוקמו עוד פארקי הייטק בחברה הערבית, בישובים ערבים, אז תיפתר בעיית הנגישות, יפתרו הרבה בעיות והרבה חסמים שיש היום לבחורות ערביות.
יוסף ג'בארין: אז לכן אחת השאלות - - -
<קריאה: להגיע - - - לתל אביב, לכפר סבא, לרעננה.
יוסף ג'בארין: אז לכן השאלה שלי האם אזור התעשייה הזה לוקח בחשבון אזורים של הייטק, פארקי-תעשייה של הייטק?
יוסף ג'בארין: זה משהו שצריך לבדוק.
<רותי זמיר: מנסים לקדם.
יוסף ג'בארין: לקדם אבל גם צריך לבדוק ספציפית מהם אזורי התעשייה שבתכנון כרגע ומה - - -
<קריאה: אני יכולה לדווח על - - -
<קריאה: דר', מה שאני - - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה, בואו נעשה קצת סדר.
יוסף ג'בארין: אני רק אסיים.
עאידה תומא סלימאן: תנו לחבר הכנסת לסיים את הדברים שלו ואחר כך נמשיך.
יוסף ג'בארין: תראו, אני חושב שזו נקודה מאוד משמעותית בשיח שלנו, כי אנחנו מופתעים לטובה מהנתונים על הרצון של תלמידות ערביות ללמוד את הנושאים ההנדסיים וכד'.
יוסף ג'בארין: אנחנו רואים שיעור מאוד מרשים יחסית של ביקוש לנושאים המדעיים והנדסה וכד' אבל, זה נעצר שם, זאת אומרת, אחר כך זה לא מקבל ביטוי בהשכלה הגבוהה.
יוסף ג'בארין: ההיפך, בהשכלה הגבוהה יש תת-ייצוג חמור ואז השאלה איך מתמודדים עם זה ואני חושב שאחת הבעיות המרכזיות היא היעדר אופק תעסוקתי, זה פשוט שהצעירות הערביות אומרות: טוב, זה מעניין אותנו, זה חשוב, זה מאתגר אבל, אני עכשיו מחפשת להתאים את עצמי למקומות העבודה ובהיעדר מקומות תעסוקה בהייטק – חוץ מעכשיו בנצרת, האפשרויות מוגבלות אז מה הן עושות?
יוסף ג'בארין: הולכות בעיקר למקצועות ההוראה, למרות הפוטנציאל שלהן, אז לכן, לדעתי, צריכה להיות ראייה עתידית, שיהיה אופק תעסוקתי בתוך הישובים הערבים.
יוסף ג'בארין: אנחנו מכירים את הבעיה של המרכז, זו לא רק בעיה של נשים ערביות אלא בכלל ואם יהיה אופק תעסוקתי כזה – וכאן אני חושב שאתם צריכים להיכנס לתמונה.
יוסף ג'בארין: מה שיישנה את התמונה לדעתי, זה באמת מקומות תעסוקה בתחומים הללו, איך משכפלים את הניסיון של הפארק התעשייתי בנצרת.
יוסף ג'בארין: תחבורה ציבורית הוא אחד הדברים, התחבורה הציבורית, אולי פעוטונים, אולי טיפול בית בתינוקות, מעונות יום וכד', כל אלה הם נושאים שצריך לקחת בחשבון ולפתח התערבות אקטיבית, של פיתוח מודל של אזור תעשיה שנותן את האופק הזה ולא מנציח את הבעיות הקיימות.
יוסף ג'בארין: אני רק אומַר שאין ספק לגבי הצורך, אתם מדברים על roll model שזה כמובן מאוד חשוב אבל לדעתי ה- roll model יישאר roll model שאי אפשר לחקות אותו, אם לא מציגים לציבור התלמידות, לצעירות הערביות, את האופציות הללו.
יוסף ג'בארין: ולכן שאלתי מה היעדים שלכם למשל להגיע לצעירות הערביות, 10% או 15% הם לא מספיקים, הם לא מספיקים כדי לעשות את השינוי, 10% או 15% הם רק משכתבים את מה שקיים ולכן, צריך גם להרחיב את הפעילות הזו.
יוסף ג'בארין: אני לא יודע אם הגברת עיק, אם את אחראית רק על פעילות בקרב התלמידות הערביות או בכלל - - -
<צפאא עיק: לא, בכלל.
יוסף ג'בארין: בכלל, אבל אין ספק שצריך להגביר את המודעות לנושאים הללו, לאופציה - - -
עאידה תומא סלימאן: זה צריך להיות חלק מהמטרות של משרד החינוך.
יוסף ג'בארין: משרד החינוך ומשרד הכלכלה והפרויקטים הללו, כי אני מניח שצעירה ערביה באום אל פאחם, אולי התמזל מזלך ויצא לך לראות מה קיים בשוק וכד' אבל, צעירות באום אל פאחם לא יגיעו לרמת - - -
<צפאא עיק: למה לחכות - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, לא.
יוסף ג'בארין: זה בדיוק העניין, שאני אומר "התמזל מזלך" אבל אנחנו לא רוצים לסמוך על המזל.
<צפאא עיק: כן אבל זו בדיוק הנקודה - - -
עאידה תומא סלימאן: סליחה, סליחה, סליחה, אני מאוד מבקשת, יש עוד רבים שנרשמו לדיון אז אני רוצה לתת לכולם את האפשרות.
יוסף ג'בארין: אני מקווה באמת, צפאא, שנצליח ביחד לחשוב איך מגיעים לתלמידות הערביות עם הנושאים הללו.
יוסף ג'בארין: סמדר, דיברת בצדק על אחד מבתי הספר המצטיינים באום אל פאחם, אבל זה לא מקבל ביטוי בתחומי ההייטק ואם אתן מאמינות – ואני מאמין, שההייטק יכול להיות אחד המקומות שנשים יכולות להשתלב בו, אז אולי צריך להשקיע עוד הרבה יותר עבודה בהגברת המודעות, הכנת הסטודנטיות, בשילוב עם יצירת מקומות עבודה.
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת אוסמה סעדי, בדרך כלל אני נותנת לאורח אחרי חבר כנסת אבל אתה צריך לצאת לוועדה אחרת, בבקשה.
אוסאמה סעדי: תודה גבירתי היושבת ראש, חבריי חברי הכנסת, אורחים נכבדים, כל הארגונים וכמובן, תודה מיוחדת לארגון "צופן" שאין לי קשר אליו - - -
עאידה תומא סלימאן: באובייקטיביות טוטלית אתה אומר.
אוסאמה סעדי: אין לי קשר אליו בכלל, חוץ מזה שאח שלי הוא מנהל ואשתו נמצאת פה.
אוסאמה סעדי: חשבתי שהוא פה, אני מסתכל ופתאום אני רואה את אשתו, זה בסדר, אז אהלן וסהלן - - - .
אוסאמה סעדי: אני הייתי בוועדת הכלכלה בעניין הרפורמה בשוק האינטרנט ב"בזק" וחייב לחזור לוועדת חוקה אז אני ביקשתי לדבר ואני חושב שהנושא הוא חשוב מאוד, שילוב הנשים בהייטק ואני, כמובן, מקרוב עוקב אחרי הנושא הזה באופן שוטף, הוא נושא חשוב וקודם כל התעשייה של נשים בכלל, נשים ערביות בכלל ובהייטק בפרט, הנתונים ששמענו פה ואני יודע את זה מבית ספר תיכון, שהבנות הן מצטיינות במתימטיקה, בפיזיקה ובנושאים מדעיים בתיכון, אבל כאשר מגיעים לאקדמיה אז בוחרים או ברפואה או בהוראה ומי כמוני, בעיר עראבה היום, שאנחנו אלופים ברפואה, אולי מקום ראשון בעולם - - -
עאידה תומא סלימאן: לא אולי, מקום ראשון בעולם.
אוסאמה סעדי: מקום ראשון בעולם.
עאידה תומא סלימאן: מספר הרופאים יחסית - - -
אוסאמה סעדי: רק עכשיו, במחזור האחרון, ארבעה עשר רופאים ורופאות – ורופאות יותר מרופאים, זה מכובד מאוד - - -
<קריאה: כולל נרדין.
אוסאמה סעדי: כולל נרדין, אשתו - - - ומקצועות הוראה אבל, בהייטק כמעט ואין, מנסים עכשיו, הפארק - - - ובאום אל פאחם, מה שעושים בטירה, במשולש, היום, שמנסים להגביר את המודעות לתחום הזה, יש הרבה חסמים וצריך לפתור את החסמים האלה ובאמת, לדאוג לתכניות על מנת לשלב יותר ויותר נשים בהייטק.
אוסאמה סעדי: אני חושב שהנושא של ההייטק – קראתי פה, שהוא נושא גברי ואני חושב שהוא הכי מתאים דווקא למגזר של הנשים, אם זה קרוב לבית, אם יש תחבורה ציבורית - - -
<קריאה: אנחנו לא מגזר.
אוסאמה סעדי: מגדר.
אוסאמה סעדי: לנשים.
אוסאמה סעדי: בלי קשר - - -
<קריאה: מה זאת אומרת "מתאים לנשים" - - -
אוסאמה סעדי: אני אומר מתאים, אומרים שזה מקצוע גברי, כי זה - - -
<קריאה: לא צריך להרים - - -
אוסאמה סעדי: זה לא מקצוע פיזי ולא מקצוע כמו של בנין אלא שילוב של ידע וראש ואני דווקא - - - ולכן אני חושב שהמשרדים הממשלתיים, משרד הכלכלה צריך באמת לבנות יותר ויותר תכניות על מנת לשלב יותר ויותר נשים בכלל, אבל גם יותר נשים ערביות בתחום הזה של ההייטק, תודה.
עאידה תומא סלימאן: תודה, חבר הכנסת סעדי.
עאידה תומא סלימאן: עורכת דין מרים כבהא, נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה.
יוסף ג'בארין: האם זו פעם ראשונה שהיא מופיעה אצלנו?
עאידה תומא סלימאן: כן, כבר בירכנו אותה - - -
יוסף ג'בארין: האם הייתה כאן קודם בתור נציבה?
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, זו פעם ראשונה שהיא מופיעה בוועדה, מקווה שזו גם הועדה הראשונה שאת מופיעה בה.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה קודם כל, שבחרת להופיע בפעם הראשונה, את ההופעה הראשונה בכנסת, בוועדה לקידום מעמד האישה.
<קריאה: יום לפני יום האישה.
עאידה תומא סלימאן: ערב יום - - -
נחמן שי: ערב יום.
נחמן שי: אנחנו סופרים.
עאידה תומא סלימאן: וברוח חגיגית זו, בבקשה, גברת מרים.
<מרים כבהא: מה שרציתי להגיד שתמיד הנושא של הייטק, לי לפחות, התחבר לסיפור די עצוב, הסיפור של המורה שלנו, יוסף, למתימטיקה, המורה ז'ורז', היה חמוד, זכרונו לברכה.
<מרים כבהא: שלמד הנדסת חשמל ועבר להיות מורה לפיזיקה.
<מרים כבהא: כל הזמן היה נכנס ואומר לנו עד כמה עבד קשה כדי להוציא את התואר הזה מהטכניון, בסוף עד כמה מתסכל לא למצוא עבודה בתחום.
<מרים כבהא: באותן שנים פשוט התקשר אצל כולנו, שהייטק זה מקום שאתה עובד קשה מאוד, אבל בסוף לא תמצא מקום לעבודה.
<מרים כבהא: אני חושבת שזה עדיין מושרש, למרות שבאמת אנחנו רואים שיש מגמות חיוביות, שמשנות את האווירה אבל, זה עדיין מושרש.
<מרים כבהא: דיברו קודם על מצויינות ואני חושבת שיש המון בתים ערביים, כמו שכולם, שמטפחים מצויינת אבל, מצויינות, כשאין לך איפה לקלוט אותה אז זה מתסכל, זה מפתח תקוות שווא ולכן, אני חושבת שהעבודה צריכה להיות בשני מישורים, גם להציף את המגזר הערבי, להחזיר את האמון שהייטק זה כבר נושאים ביטחוניים - - -
<מרים כבהא: לא רק, אני אומרת.
עאידה תומא סלימאן: אמרת זה לא עניינים ביטחוניים אז אני אומרת: לא רק.
<מרים כבהא: נכון.
<מרים כבהא: פעם זה היה קשור לתעשיות ביטחוניות שאנחנו, הערבים, היינו במקום שממנו אנחנו לא יכולים להיכנס אליו, אז צריך להעלות את המודעות, ללמוד חמש יחידות מתימטיקה לא רק כדי להתקבל לרפואה, אלא יש המון מקצועות שאתה יכול לפתח – נשים וגברים אבל עם דגש על נשים, ולהעלות מודעות של ההורים ושל כל החברה הערבית לחשיבות העניין אבל מאידך – זה גם מה שאנחנו עושים בנציבות לשוויון וזה לעבוד מול המעסיקים, חברות ההייטק, על חשיבות הגיוון, למה צריך לגוון, למה נחוץ שנשים ערביות ישולבו בתוך החברות שלהם, וזה מה שאנחנו מתכוונים לעשות, בהתאם לתכניות האסטרטגיות של נציבות שוויון לשנתיים הקרובות - - -
<אביטל ינובסקי: זה עוזר גם לתת תמריצים כלכליים.
<מרים כבהא: לגמרי.
<אביטל ינובסקי: זה מזיז את הגלגלים יותר טוב.
<מרים כבהא: אני יודעת שקל לבכות אבל, מה שמשרד הכלכלה עושה בשביל הנושא של תעסוקת נשים ערביות באמת ראוי לשבח וראוי לציון.
<מרים כבהא: תמיד אפשר לשאוף ליותר וצריך לתת יותר, תמיד אפשר להגיד שעדיף לבנות מקומות ואזורי תעשיה אבל, אנחנו רואים שגם נשים מטייבה ומטירה, שנתניה לא רחוקה כל כך, עשר דקות, לא משתלבות שם.
<מרים כבהא: אנחנו רוצים אזורי תעשיה, אנחנו רוצים לטפח את תעסוקת הנשים באזורי העבודה אצלנו אבל, אני אומרת, שגם צריך להעלות את המודעת אצלנו בחברה הערבית לחשיבות הנושא, ואנחנו בנציבות נמשיך לעבוד מול המעסיקים על חשיבות הגיוון כדי לקלוט את הנשים הערביות.
מיכל בירן: האם למישהו יש נתונים על התמריצים ועל כמה הם מועילים?
<קריאה: אני אשמח לשמוע.
מיכל בירן: האם תמריצים כלכליים – איך הם משפיעים והאם למישהו יש קצת נתונים, זה נזרק פה ואני אשמח אם למישהו יש נתונים.
עאידה תומא סלימאן: התכניות בדרך כלל של התמריצים הכלכליים לא נעשו עדיין, אלא נעשו רק בחלקיות רבה, לקבלת אוכלוסייה ערבית, נכון?
<קריאה: יש לאוכלוסייה ערבית - - -
<אלה אייל בר דוד: קודם כל ציינו את התכנית של המדען הראשי, שהיא מתמרצת סטארט-אפים בבעלות ערבית, 85% מימון לעומת 50% מימון לסטארט-אפים בבעלות מהחברה הכללית - - - תכנית שהתחילה לפעול שנה שעברה – וחשוב היה לי להגיד קודם, ביחד עם הרשות לפיתוח כלכלי של מר היימן והשתלבו 15.
<אלה אייל בר דוד: ביקרתי בנצרת בשבוע שעבר, פגשתי אנשים בעיקר מתחום הרפואה, דרך אגב, טכנולוגית, הם פתחו סטארט-אפים שקשורים לתחום הרפואה, ריפוי סרטן וריפוי אלצהיימר – דברים מדהימים והם אומרים: בלי התמריץ הזה, בלי הסיוע הזה, אנחנו לא יכולנו לפעול, כי לנו אין את הגב של המימון.
<אלה אייל בר דוד: כשבוגר 8200 הולך - - -
<קריאה: אלה, אני חושבת שהתמריץ היותר חשוב - - -
<אלה אייל בר דוד: רגע, זה אחד, קודם כל צריך לייצר עוד, שישתלבו במנוע הצמיחה הזה שנקרא הייטק.
<אלה אייל בר דוד: הדבר השני הוא שיש שתי הוראות לסבסוד שכר שמסייעות לאורך כמה חודשים.
<אלה אייל בר דוד: אני יכולה להביא - - -
עאידה תומא סלימאן: לזה התכוונתי.
<אלה אייל בר דוד: כן, אז יש את הוראת מנכל 4-18 שהיא הסבסוד של השכר הגבוה, היא מדברת על מהנדסים בתעשייה והיא לא מחולקת מגדרית.
<אלה אייל בר דוד: לעומת זאת, יש את 4-17, שהיא מדברת בכלל על תעסוקה של נשים ערביות וגברים חרדים בעיקר – יש עוד אוכלוסיות אבל הם הלב של זה ואני יכולה להגיד שכמעט - - -
<קריאה: ואז מה, יש סבסוד שכר לכמה חודשים?
עאידה תומא סלימאן: כן, כמו שהייתה תכנית פעם של קליטת רופאים.
<רותי זמיר: אצל החרדים וגם ב - - -
<קריאה: על החרדים יצא לי קצת לשמוע אבל לא - - -
<אלה אייל בר דוד: אני אעביר לוועדה, אני אבקש ממרכז להשקעות ואני אעביר את הנתונים האלה, גם עם פילוחים מגדריים.
עאידה תומא סלימאן: אני קיבלתי את הדוחות אבל לא היו בהם פילוחים מדויקים בעניינים האלה ודווקא רציתי לשלוח ולבקש אותם, אז את חוסכת לי, תודה.
עאידה תומא סלימאן: נציג מרכז השלטון המקומי, מר קעדאן, בבקשה.
<חיאם קעדאן: חיאם קעדאן, סמנכ"ל לחברה הערבית, מרכז השלטון המקומי.
<חיאם קעדאן: קודם כל אני מאוד מברך על הדיון.
<חיאם קעדאן: בנוסף לכל מה שנאמר כאן יש לי שתי נקודות להעלות.
<חיאם קעדאן: משרד הכלכלה, ברגע שהוא מקדם תכנית – ואני יודע שיש תכנון כזה במשרד הכלכלה, לקדם אזורי תעשייה אזוריים, שיכללו ישובים ערבים ויהודים ביחד, אווה מנדלוביץ' מרכזת את הנושא הזה, אז בתכניות האלו אפשר להקצות חלקות אדמה לתעשיית צווארון לבן, שהיא מיועדת להייטק, זה דבר שהוא נתון לשיקול דעת שלכם ושל הרשויות.
<חיאם קעדאן: זה לא דבר מסובך, הוא פשוט מאוד, לקחת את ההחלטה ולהחליט.
<חיאם קעדאן: זה יכול לעבוד יפה וכולם יהיו מרוצים, כי זה יניב הרבה הכנסות, בנוסף להעסקה גם ארנונה.
<חיאם קעדאן: שניים, יש לנו מאגר אדמות, במיוחד בישובים הערביים, מרהט עד נצרת, לאורך כביש 6, ישנו תוואי של 300 מטר, תוואי מת, אף אחד לא יכול לנצל אותו, אפשר לקבוע ששם יהיה מה שנקרא תעשייה לצווארון לבן ולהקים שם בניינים שמיועדים רק להייטק.
<חיאם קעדאן: זה קל, נגיש, נראה טוב ולא סותר אף חוק או קביעה לגבי אדמות אלו.
<חיאם קעדאן: הרשויות המקומיות מאוד ייהנו וירצו את הדבר הזה, כי זה יעסיק את בני הישובים שלהם באזור ובנוסף, יניב להם הכנסות ארנונה.
<חיאם קעדאן: דבר שלישי שאני רוצה לדבר עליו הוא שצריך לחשוב, הרי יש לנו בעיה של 10,000 אקדמאים אם אני לא טועה, או 30,000 אקדמאים שהם סיימו הוראה ואין להם תעסוקה.
<חיאם קעדאן: אני לא זוכר את המספרים - - -
יוסף ג'בארין: 8,000.
<חיאם קעדאן: 8,000.
<חיאם קעדאן: האנשים האלה
עאידה תומא סלימאן: לא, זה הגיע ליותר.
<קריאה: 11,000.
<חיאם קעדאן: 30,000.
<צפאא עיק: יש אנשים ש"ויתרו על החלום" שלהם.
<חיאם קעדאן: 30,000, אני לא רוצה להיכנס, זה לא - - -
<צפאא עיק: 10,000 - - -
יוסף ג'בארין: שביקשו שיבוץ, כן.
<צפאא עיק: שביקשו שיבוץ - - -
<חיאם קעדאן: כן, 30,000.
<חיאם קעדאן: מה שאני רוצה להגיד הוא שמשרד החינוך או כל משרד רלבנטי לנושא הזה, יכול להקים קורסים - - -
עאידה תומא סלימאן: הסבה מקצועית.
<חיאם קעדאן: לעשות להם הסבה וזה קל, נגיש, תוך שנה שנתיים יש לנו מאגר מאוד גבוה של עובדים, של נשים ערביות, במיוחד נשים ערביות שיכולות להשתלב בשוק ההייטק וממש לפתור להן את הבעיה של התעסוקה.
מיכל בירן: האמת היא שאני רוצה עוד להקשיב קצת.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו לקראת סיום, אז אני אתן לגברת הזאר קמאר.
<הזאר קמר: האמת שכיסו פה את רוב הדברים, החסמים שעוברים בדרך לעבודה בהייטק ולדעתי, אחד - - -
עאידה תומא סלימאן: הזאר, רק תגידי במה את עוסקת.
<הזאר קמר: אני מהנדסת תעשייה, אני עובדת בתחום כבר שלש שנים, כבר עבדתי בכמה חברות ועכשיו אני עושה גם את התואר השני בהנדסת תעשייה.
<הזאר קמר: לדעתי, צריך להעלות את המודעות שהייטק זה לא שעובדים הרבה יותר מעבודות נוחות כמו בחינוך, כי בסופו של דבר, עובדת חינוך שהיא מורה, שהיא חוזרת הביתה בסופו של דבר בשעה שלש, זה לא כל כך רחוק מעובד הייטק שבדרך כלל לאימהות, הם גם ככה נותנים להן לחזור בשלש או בארבע הביתה, ואחר כך לעבוד מהבית בלילה שעה או שעתיים.
<הזאר קמר: צריך להעלות את המודעות לדרך שזה משתלב בחיים האמתיים, שאפשר לחיות עם זה, זה לא ש"זהו, אין לכן חיים אם עובדות בהייטק".
<הזאר קמר: שאר הדברים, החסם הגיאוגרפי, הניסיון וקבלת ניסיון במהלך התואר – כבר כיסו את זה, לא רוצה לחזור.
<קריאה: רוצה גם לדבר על המיתוג של ההייטק בקרב הבנות.
עאידה תומא סלימאן: היא רצתה אבל היא שכחה ואת מזכירה לה.
<קריאה: בשביל זה יש חברות.
עאידה תומא סלימאן: אם יש לך מה להגיד אבל קצר, אני מבקשת.
<הזאר קמר: המיתוג של חברות הייטק ואיך העבודה נוחה, שאפשר לחיות עם זה וכל הדברים.
עאידה תומא סלימאן: א.
עאידה תומא סלימאן: , שני משפטים, בבקשה, אני מאוד מבקשת כי אני רוצה לסיים את הישיבה בעוד חמש דקות.
<לינה כנאענה: אני לינה כנעאנה מחברת "גליל סופטוור", גם אני מהנדסת תוכנה אז כך, רציתי להציע כמה פתרונות.
<לינה כנאענה: קודם כל, אם אנחנו רואים בבתי הספר התיכון במגזר הערבי, אין מגמות מחשבים - - -
עאידה תומא סלימאן: באוכלוסייה הערבית, בחיאתכום, אל תאמצו את השפה.
<לינה כנאענה: באוכלוסייה הערבית - - -
<קריאה: מיגזר.
<חיאם קעדאן: חברה.
<קריאה: לא עדיף חברה?
עאידה תומא סלימאן: חברה או אוכלוסייה אבל בטוח לא מגזר.
<לינה כנאענה: קודם כל להעלות את מספר מגמות המחשבים בבתי הספר התיכוניים.
<לינה כנאענה: זה אחד.
<לינה כנאענה: שניים, לתמוך בארגונים כמו "צופן" וגם להעלות את הארגונים האלה, להכניס אותם לתוך החברה הערבית, לשלב כמו תכנית "אתגר" באוניברסיטת חיפה, שבתי ספר תיכוניים לומדים תואר ראשון בשלש שנים, כמו גם תכנית "פרחי הייטק" ששייכת לגבעת חביבה, אז יש לנו כמה ארגונים שעוסקים בזה, לתמוך בהם ולתת להם עוד push.
<לינה כנאענה: גם להוביל מצד האישה, להוביל את הגבר, הצד השני, הגבר הערבי, להוביל אותו קצת למשמרת השנייה שלנו, שאחרי שאנחנו מסיימות את המשמרת הראשונה שלנו, לתת לו עוד מצד המעסיק, לתת לו עוד ימי מחלה כדי שיעזור - - - המשפחה, הילדים, במחלות, ימי חופשה, חופשות לידה, ימי מחלה, לעשות כמה שיותר, לתת לגבר עוד.
עאידה תומא סלימאן: כן, כי הרי הם לא יכולים לעשות כלום בלי לתת להם קודם משהו.
נחמן שי: אני מסכים עם הסיכום שלך, עאידה.
נחמן שי: וחסר לי שאני לא אסכים.
עאידה תומא סלימאן: גברת סמדר, רצית לעדכן אותנו עוד אבל, אני ממש מבקשת, קצר וקולע.
<סמדר יהב-קמינר: ביוזמה של "צופן" עם המשרד לשוויון חברתי, עם משרד הכלכלה והאוצר, יש עבודה על החלטת ממשלה להקמת מתחם הייטק בכפר קאסם, שיהיה ברמות של הסייבר בבאר שבע, דומה לזה, בכפר קאסם וזה בהליכים של הגשה לממשלה, אז מי שדיבר על התכניות להרחיב, חבר הכנסת יוסף ג'בארין, אליך, אני רוצה להגיד שהתכניות הן קונקרטיות, אנחנו עכשיו מדברים על כפר קאסם, בעתיד, הבאה בתור תהיה כנראה שפרעם.
<סמדר יהב-קמינר: זו לפחות מבחינתנו עבודה, זו לא רק תיאוריה.
איימן עודה: עאידה, קצר מאוד.
עאידה תומא סלימאן: אבל מיכל ביקשה קודם ואחריה אני אתן.
מיכל בירן: אני בעיקר רוצה לחזק את ידייך, עאידה, על קיום הדיון הזה ובעיקר אתכן, כל הנשים שעמלות בעניין הזה.
מיכל בירן: מסעות ארוכים תמיד מתחילים בצעדים קטנים וראינו את זה גם עם נשים בפוליטיקה, שהצעדים הראשונים היו קטנים ולא היית בטוח אם זה עובד או לא עובד אבל זה משנה, זה משנה את עולם הדימויים, זה משנה את האופציות שנשים רואות שעומדות לפניהן.
מיכל בירן: אני מודה שממש הבוקר, כשיצאתי בדרך לעבודה, פתאום תקפה אותי מחשבה out of no where לקראת מחר, איזה מזל שאני חיה עכשיו ולא לפני עשרים שנה ולא לפני חמישים שנה ולא לפני מאה או שלשת אלפים שנה, כמה אופציות פתוחות היום בפניי ויש פה ממש פונקציה, באמת, מתגברת אבל זה לא קורה לבד, זה קורה בזכות תמריצים, זה קורה בזכות אנשים שמתאמצים וזה קורה בזכות הנשים שמעזות לפרוץ דרך, לעשות את הצעדים הראשונים ולפרוץ את הדרך לבאות אחריהן, אז 'כל הכבוד' ו'חזקו ואמצו'.
עאידה תומא סלימאן: תודה, חבר הנסת איימן עודה.
איימן עודה: אני קטונתי מלהוסיף.
איימן עודה: אנשים עוסקים במלאכה, יודעים, כבר הצביעו על החסמים, כבר הגישו המלצות, אין לי מה להוסיף, חוץ מלברך אותך, עאידה, על עבודת הקודש שאת מקדמת פה, אני רוצה להגיד לכם שאני התרגשתי מאוד, מאוד מאוד מאוד, ואני מאמין – אין דרך אחרת, האוכלוסייה שלנו לא תתקדם בלי התקדמות הנשים, והנשים הן הברומטר של כל חברה לכן, אנחנו לצדכן בכל מאבק למען יישום ההמלצות שאני קראתי פה.
איימן עודה: ' ישר כח' עאידה.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שכל פעם שאני רואה הצלחות של נשים ערביות שפורצות דרך ומכינות את השטח לנשים שיבואו אחרינו ויתמזל מזלן, חברת הכנסת מיכל בירן, שיחיו עוד עשר שנים קדימה, בטח הן יגידו: וואוו, הייתה אחת שקראו לה מרים שהפכה להיות בדרג הכי גבוה באוכלוסייה הערבית בשירות המדינה ועבדה בנציבות, יש הייטקיסטיות שהתחילו את הדרך, ביום חמישי הייתי בסיור ברמב"ם בשבוע שעבר, הועדה הייתה בסיור ברמב"ם וכל כך הרגשתי גאווה לשבת שם ולראות שתי נשים ערביות רופאות, מנהלות מחלקות שלמות בתוך בית החולים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנחנו בדרך הנכונה, אבל, כדי שנשלים את המלאכה וכדי שנאפשר ליותר ויותר נשים, להשתלב בעולם ההייטק, שהוא כפי שאמרנו, מספק גם אתגרים ומספק אפשרויות קריירה אבל גם אפשרויות השתכרות טובות, אני חושבת שישנם דברים שאפשר כבר להתחיל ליישם אותם, שיפתחו את הדלתות לפני נשים.
עאידה תומא סלימאן: אני עדיין תקועה עם המחשבה של "הצעירות התלמידות שסיימו בית ספר תיכון והן מוצלחות ביחידות המתימטיקה והמדע יותר מהצעירים הערבים, אבל בכל זאת הן נעלמות ולא נכנסות ללימודים אקדמאיים שהיו מכינים אותן לעולם ההייטק" שהוא העולם של המחר, אין מה לעשות, אז שם, אמורים אנחנו לפצח את החסם העיקרי הזה.
עאידה תומא סלימאן: אם מכינים אותן בצורה כזו בחינוך, צריך בנקודת השינוי המהותית הזו לעשות, כדי שהן יוכלו להיכנס ללימודים אקדמאיים שמכינים אותן להייטק.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה תפקידו של משרד החינוך בעיקר, לא להטיל את המשימה הזו על פעילות וולונטרית של ארגונים, שהם ממילא לא יכולים להגיע לכל בתי הספר, לא יכולים לְרַשת את עצמם בצורה כזו ומה עוד, שזה מהתקציב שלהם.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפנה למשרד החינוך.
עאידה תומא סלימאן: אם באמת הם מדברים על שילוב האוכלוסייה הערבית בתעסוקה ובמיוחד נשים ערביות ומתחילים לתגבר את לימודי המתימטיקה, אז יש להם נתח שהוא כבר מוכן.
עאידה תומא סלימאן: שישקיעו בו בתכנית שהיא מתאימה כדי לפצח את הקוד הזה, או שהם ימצאו איך לעשות את זה, בהתחלה בטח יצטרכו עזרה מהארגונים הקיימים ואולי בעתיד יוכלו לעשות את זה, אז זה דבר ראשון, אנחנו פונות למשרד החינוך, אני אפנה ואנחנו נעקוב אחרי הנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: הגיע הזמן גם שנעשה את השינוי בתוך החברה הערבית, אני חושבת שהמשרדים השונים יכולים גם להשקיע באיזשהו קמפיין, למשל, שיקדם ויראה ויעשה visibility לנשים שכן עברו את המחסום הזה וכן נמצאות בעולם הזה והן יכולות לדבר על ההצלחות שלהן, כך שיפקחו את עיניהן של הצעירות הערביות לראות איך הן יכולות להיות roll model בנושא הזה.