GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולי מועלם-רפאלי: אחד הדברים שאני רוצה לסיים בהם זאת אמירה שאני, כמי שבאה מהעולם של מערכת הבריאות, אני רואה כבר כמה שנים את השינוי המשמעותי במספר הסטודנטיות לרפואה שמתחילות שלא מתאזן, ואולי גם זו רפואה מגדרית, כשאנחנו מגיעים לתפקידים בכירים.
שולי מועלם-רפאלי: גם אם היום מתחילות 60% סטודנטיות לרפואה, בעשור האחרון לדעתי אלה פחות או יותר המספרים, כשאנחנו מסתכלים אחורה לעשור האחרון, תפקידים בכירים במערכת הבריאות עדיין נתונים סטטיסטית ברובם אצל גברים.
שולי מועלם-רפאלי: סטטיסטית.
שולי מועלם-רפאלי: אל תצביעו לי על זה שהיא יושבת פה והיא עומדת בראש מערך בריאות לב האישה בהדסה, בסדר?
שולי מועלם-רפאלי: גם יושבת למעלה פרופ' רונית חיימוב וכו', אבל אני חושבת שגם על הדבר הזה נכון לשים איזה שהוא מבט ביקורתי.
שולי מועלם-רפאלי: לא עכשיו להפוך את העולם ולגרש את האנשים הטובים שנושאים בתפקידים, אלא טיפה להסתכל על הדברים גם במרחב הזה.
עאידה תומא סלימאן: טוב, את האמירה הזאת אפשר להגיד על כל תחומי קבלת ההחלטות במדינה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו עדיין לא הגענו לשום מקום שיש בו - - -
שולי מועלם-רפאלי: וגם על השכר.
עאידה תומא סלימאן: כן, וצריך לזכור שאפילו במשרד לשוויון מגדרי, שהוקם פעם ראשונה במדינת ישראל, יש מנכ"ל גבר.
עאידה תומא סלימאן: אז צריך לזכור גם את העובדה הזו.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש איתנו נציגות של משרד הבריאות ואני תיכף נותנת להן, כי אני רציתי קודם שנשמיע את ההערות שלנו ואחר כך נקבל את התשובות, מה קיים ומה לא.
<ורד עזרא: אני רק רוצה לפני, דווקא בתשובה לחברת הכנסת שולי מועלם, רק על נושא פיקנטי, ולא מה שרציתי לומר בהקשר הדיון.
<ורד עזרא: זה שבהנהלה המצומצמת של משרד הבריאות יש רוב מוחץ נשי.
שולי מועלם-רפאלי: דוגמה ומופת לשאר המשרדים.
עאידה תומא סלימאן: אני נותנת למחמוד אסעד, הפורום האזרחי לקידום הבריאות בישראל, ארגון שתי"ל.
<מחמוד אסעד: שלום לכולם.
<מחמוד אסעד: אני מחמוד אסעד, אני מתקן, מהפורום האזרחי לקידום הבריאות בגליל.
<מחמוד אסעד: אני לא יודע אם יש רפואה מגדרית או לא, אבל אני כן יודע שיש רפואה חמולתית ומשפחתית, כך קראנו לזה בפורום.
<מחמוד אסעד: הרפואה המשפחתית זה תוצר או מדובר במצב שבו הרופאים העצמאיים וקופות החולים בחברה הערבית מגייסים את המבוטחים באמצעות המשפחה.
<מחמוד אסעד: זה יוצר מצב שרופא מסוים, כל המשפחה שלו מבוטחת אצלו ולפעמים המצב הוא יותר חמור מכך, שרופא עצמאי עובד עם ארבע הקופות ואז אין לאנשים או למבוטחים, במיוחד נשים, אין להם לאן לעבור וזה גורם למספר בעיות.
<מחמוד אסעד: קודם כל בשקיפות של המטופלות, הנשים הערביות, כלפי הרופא המטפל.
<מחמוד אסעד: אנחנו מדווחים על רופאים שמדווחים לנו שיש נשים שמעולם, אף פעם לא עברו בדיקה פיזיולוגית, שלא לדבר על בדיקות לסרטן השד ורפואת נשים, רפואה פסיכיאטרית וכל זה.
<מחמוד אסעד: אנחנו בפורום לא יודעים מה הפתרון למצב הזה, אבל כן מבקשים, כי אנחנו חברה אזרחית, שהרגולטור פה יתערב, לעשות ועדה או למנות ועדה שתסיק את המסקנות ותגיש אותן לוועדה של מעמד האישה.
עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, מחמוד.
עאידה תומא סלימאן: אני מזמינה את ד"ר ורד, בבקשה, גברתי, ואני מאוד אבקש שתתייחסי קצת לדברים שעלו גם בדיון.
<ורד עזרא: ניסיתי תוך כדי הדיון לרשום, כי אני חייבת לציין שמהכותרת לא ידענו מה יעלה בדיון.
<ורד עזרא: אני רוצה ראשית לברך על הדיון, אני חושבת שזה דיון חשוב, גם למשרד.
<ורד עזרא: אני אציין שמשרד הבריאות רואה חשיבות רבה בקידום בריאות הנשים במדינת ישראל.
<ורד עזרא: במשרד הבריאות הוקמה מועצה לאומית לבריאות האישה שיו"ר המועצה היא פרופ' נעמה קונסטנטיני והנציגות שלה יושבת כאן.
<ורד עזרא: היא בעצם ועדה מייעצת למשרד, לשר ולמנכ"ל בנושא קידום בריאות נשים ושירותי בריאות הנשים, סוגיות ייחודיות בבריאות נשים, מה שעולה, הן מהוועדה והן מהנושאים שאנחנו כמשרד מבקשים מהוועדה להתייחס אליהם.
<ורד עזרא: בנוסף יש גם מועצה לאומית לרפואת נשים, נאונטולוגיה וגנטיקה, שהיו"ר שלה הוא פרופ' אליעזר שלו.
<ורד עזרא: פה מדובר בגיבוש מדיניות לאומית, הכנת קווים מנחים, שיפור בקרת איכות בתחומים הנדונים וכמובן כל נושא שאנחנו מבקשים מהם, שזו ועדה מייעצת, לדון.
<ורד עזרא: ומועצה לאומית נוספת שקיימת היא מועצה לאומית לקידום בריאות, שגם היא דנה בחלק מהנושאים ש - - -
עאידה תומא סלימאן: זה מצוין, אבל הועלה הנושא של תת הוועדה וההמלצות שהיו לתת הוועדה, מה קרה איתן?
עאידה תומא סלימאן: שיהיה לנו הרבה מועצות לאומיות זה טוב, השאלה מה נעשה.
<ורד עזרא: אני חייבת לתאר את התהליך ולהודות, אני במשרד שלוש שנים, את תת הוועדה הזאת לא הכרתי ואני לא יודעת את ההיסטוריה, מה היה.
<ורד עזרא: אני יכולה לבדוק בשמחה, אבל - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, אם את לא מכירה ואת כבר שלוש שנים, זה בדיוק אומר שנגנז וכל מה ש - - -
<ורד עזרא: ספציפית את תת הוועדה הזו אינני מכירה.
<ורד עזרא: אני רק מוכרחה לציין, לכן אמרתי שאני אציין את התהליך, שכל המלצה של המועצה הלאומית עולה לדיון במשרד, דיון נרחב, אנחנו מתייחסים מאוד ברצינות להמלצות המועצות הלאומיות, רואים במועצות הלאומיות באמת כלי וחשיבות.
<ורד עזרא: לא יודעת מה הייתה מהות הדיון שבגינה כיום זה לא קיים, אבל אני מעריכה שהיה איזה שהוא דיון, אני לא יודעת מה היה בעבר, אני מבקשת להתייחס לעתיד.
עאידה תומא סלימאן: אבל את יכולה לתת לי דוגמאות על דברים או המלצות שקודמו על ידי המועצה הלאומית והמשרד אכן ביצע שקשורים בבריאות מגדרית או רפואה מגדרית?
עאידה תומא סלימאן: נגיד בשנתיים האחרונות.
<ורד עזרא: אני בהחלט יכולה לתת.
<ורד עזרא: אני יכולה לתת דוגמה שכרגע ממש עומדת על שולחן ד"ר איריס לייטרסדורף עוסקת בנושא, נושא של דיכאון בנשים, שילוב של זה בקהילה ובמסגרת בקרות בקהילה.
<ורד עזרא: אני אשמח אם היא תפרט אחר כך את הנושא, נושא מאוד מאוד חשוב וגם עלה פה מספר פעמים במהלך הדיון.
<ורד עזרא: היא תפרט עכשיו או אחרי שאני אסיים?
עאידה תומא סלימאן: אחרי שתסיימי.
עאידה תומא סלימאן: אבל הכוונה שלי היא יותר משהו מערכתי, לא להתמקד בנושא.
<ורד עזרא: אני אתן עוד דוגמה, עלתה מהמועצה הלאומית של פרופ' קונסטנטיני לבריאות האישה נושא של אנמיה בנערות ובאצניות.
<ורד עזרא: גם הנושא הזה, ההתייחסות הספציפית לזה עולה דרכנו.
<ורד עזרא: יש לנו הרבה כלים.
<ורד עזרא: יש שחושבים שהוצאת חוזר פותרת את כל הבעיה, התשובה היא לא, מי שפה רופא או עוסק במערכת הבריאות יודע, יש לנו כלים מגוונים, בין אם זה בהנחיות קליניות, בין אם זה דרך מדדי איכות.
<ורד עזרא: כל נושא שעולה אנחנו מנסים למצוא את הפתרון הייעודי שלו.
<ורד עזרא: הכי קל לי לכתוב מכתב, 'כולם לתשומת לבכם', השאלה היא מה יקרה עם המכתב הזה ואנחנו לא רוצים לעשות - - -
עאידה תומא סלימאן: אני לא ביקשתי שתכתבו מכתבים ואת לא חייבת לענות בצורה כזאת.
<ורד עזרא: לא, ההיפך.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מבקשת, להיפך אני שואלת - - -
<ורד עזרא: ההיפך, אני אומרת, אנחנו לא רוצים שה - - -
עאידה תומא סלימאן: שנייה, שנייה, שנייה.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת שאלה מאוד קונקרטית, על דוגמה של שינוי מדיניות, של החלטה באמת חשובה שמשנה את פני הבריאות ואת פני המערכת הבריאותית בנושא המגדרי.
עאידה תומא סלימאן: האם היו, נגיד, בשלוש השנים האחרונות החלטה כזו?
עאידה תומא סלימאן: האם החלטתם על תקציבים מסוימים?
עאידה תומא סלימאן: זה מה שאני שואלת.
עאידה תומא סלימאן: לקחת נושא ולהתעמק בו, או מחלה מסוימת, לא על זה אני שואלת.
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת ברמת מדיניות.
<ורד עזרא: ברמת מדיניות יש הרבה דברים שהמשרד עושה.
<ורד עזרא: אני שנייה אתאר, כי נראה שככה הלכנו קצת הצידה.
<ורד עזרא: כל פעילות, כל המדדים, כל דבר שהמשרד בודק הוא מחלק תמיד, וזה נכון, אני חושבת שכל מי שעוסק ברפואה, הוא מחלק את המידע למידע לנשים, לגברים וגם למגזרים אחרים, לפעמים גם לנשים במגזר היהודי, נשים במגזר הערבי, חרדיות וכדומה.
<ורד עזרא: עם הנתונים האלה אנחנו עובדים ועושים פעולות ספציפיות.
<ורד עזרא: אני יכולה לציין נושא של מחלות לב, אני יכולה לציין נושא של פגיעות מיניות והקמת מרכזים ונושא של דיכאון ונושא של ממוגרפיות.
<קריאה: הקמת מרכזים?
<קריאה: יש דוגמה?
<ורד עזרא: אפשר, רק אני אסיים לדבר ואחרי זה לשאול?
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול שאלה, הייתה איזה ועדה במשרד הבריאות, למשל, שבחנה את השלכות הרפורמה בבריאות הנפש על נשים?
<ורד עזרא: הרפורמה בבריאות הנפש, אני מזכירה שהיא התחילה רק ב-1 ביולי 15'.
<ורד עזרא: אנחנו - - -
עאידה תומא סלימאן: אני שואלת לפני.
<ורד עזרא: היו התייחסויות ספציפיות, כולל התייחסויות, שוב, לדיכאון ולכל הדברים שהם ייחודיים לנשים, אבל לא רק.
<ורד עזרא: מאחר שהרפורמה היא ממש בשלביה ההתחלתיים אי אפשר להסיק יותר מדי מסקנות אחרי חצי שנה ברפורמה ואנחנו כל הזמן אוספים נתונים, כאמור גם בחלוקה לגברים ונשים, מי המשתמשים, מי הפונים.
<ורד עזרא: בכל דבר כזה אנחנו כמובן לומדים את הדברים, יש לנו קשב מאוד גבוה לעניין של הנשים.
<ורד עזרא: אני רק רוצה לומר כמה דברים.
<ורד עזרא: נמסר פה קודם שסיבת המוות השכיחה בישראל היא מחלות לב בנשים, אני חייבת לומר שכבר מ-2013 - - -
עאידה תומא סלימאן: לא בישראל, אלא בין הנשים.
<ורד עזרא: בישראל יש היפוך, גם בנשים וגם בגברים, מחלות לב הן לא סיבת המוות השכיחה.
<ורד עזרא: אנחנו מרבדים גם בעניין הזה, גם במדדי איכות של בתי חולים שנמדדים, גם נושא של נשים-גברים, גם נושא של הגעה לצנתורים וכדומה - - -
עליזה לביא: אז מה סיבת המוות השכיחה?
<ורד עזרא: סרטן.
עאידה תומא סלימאן: טוב, הייתה הצגה, כשעסקנו בנושא של סרטן שד, היה גם ממשרד הבריאות שנתנו את הנתון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת, כשקיימנו גם את הדיון בעניין לב האישה אז נאמר המדד הזה, שהסיבה השכיחה בין הנשים זה לב.
עאידה תומא סלימאן: כמובן אני לא אוכל לפסוק בעניין הזה, אבל אשמח לקבל מידע.
<ורד עזרא: אשמח להביא נתונים רשמיים, סיבות המוות המובילות ב-2013, זה גם מהלמ"ס וגם ממשרד הבריאות.
<ורד עזרא: שוב, יש גם סקר שנעשה, גם צוין קודם על ידי הפרופסור, סקר שנעשה בכל בתי החולים בישראל, זה נקרא סקר ACSIS, על ידי האיגוד הקרדיולוגי, בשיתוף פעולה איתנו לגבי תמותת נשים והגעת נשים לצנתורים.
<ורד עזרא: בימים האלה אנחנו אוספים את הנתונים העדכניים, אבל מהסקר האחרון שהוא קצת פחות עדכני, מלפני שנתיים, אנחנו רואים שההבדלים בין נשים לגברים מאוד הצטמצמו.
<ורד עזרא: יש עוד עבודה, אנחנו פועלים בעניין הזה, אבל הם מאוד הצטמצמו.
<ורד עזרא: אנחנו יודעים שנשים מגיעות בגיל מאוחר יותר, חולות יותר, עם יותר מחלות רקע ובהחלט יש צמצום ואנחנו מצפים ממש בימים אלה לנתונים העדכניים כדי באמת לראות היכן אנחנו עוד יכולים להתעמק.
<ורד עזרא: יש לי עוד כמה נושאים, אבל אם תרצי אולי שד"ר לייטרסדורף תפרט את הנושא של דיכאון בקהילה - - -
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשאול שאלה אחת.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שתגידו לי באיזה שהוא שלב שזה שייך לקופות חולים, אבל הכשרות לרופאים שכבר נמצאים ועובדים, האם יש לכם הכשרות ספציפיות או אתם מנחים לקיים הכשרות ספציפיות לרופאים ברפואה מגדרית, כמו שבפקולטות נותנים קורסים?
<ורד עזרא: ברפואת משפחה מקובל שיום בשבוע רופאי משפחה יוצאים להשתלמויות בנושאים שונים.
<ורד עזרא: האחריות היא כמובן אחריות של הקופה, אבל הנושאים הם נושאים שהרבה פעמים גם זה צורך שעולה והקופות מכירות את הצורך הזה וגם ידוע לי מה שנקרא מיד ראשונה שזה נושא שעוסקים, אבל בהחלט אפשר לחדד לקופות, לבקש שיעסקו בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני הייתי רוצה שמשרד הבריאות יבקש מכל קופת חולים שתיתן לו רשימה בשנה האחרונה איזה הכשרות הם עשו לרופאים שלהם, שהם היו מגדירים אותן רפואה מגדרית, או קשורים בבריאות האישה באופן ספציפי.
<ורד עזרא: אפשר להיות אופרטיבי ולבקש שהם ימשיכו ויעסקו בכך.
עאידה תומא סלימאן: כן, אבל הייתי רוצה לקבל את המידע הזה, כדי שקצת דעתי תנוח שהם אכן עושים את זה.
<ורד עזרא: נפנה לקופות ונבקש, בשמחה רבה.
עאידה תומא סלימאן: אני קודם נותנת לחברת הכנסת עליזה לביא, כי הבנתי שאת צריכה לצאת.
עליזה לביא: אני מברכת מאוד על הדיון החשוב הזה.
עליזה לביא: אני שמחה מאוד שהנושא של רפואה ומגדר כבר לא נשמע זר.
עליזה לביא: היו יותר מדי שנים שלא הייתה הבנה ולא הייתה חשיבה והרבה מאוד נשים שילמו בחייהן על כך שהיה זלזול בהבנה שכן, יש רפואה מגדרית והלב של נשים הוא אחר והתסמינים של מחלות לב של נשים הם אחרים, למרות שהמידע הזה לא צויד, לא על ידי רופאי המשפחה ולא על ידי רופאים שקיבלו את הנשים הללו.
עליזה לביא: אבל כשאנחנו מדברים על קופות החולים אנחנו ברגרסיה, חברות.
עליזה לביא: סל התרופות, אין 50% נשים.
עליזה לביא: אנחנו ברגרסיה, היינו כבר שנתיים פעמיים וכשפניתי בשאילתה לשר הבריאות, הוא בדק ואמר לי 'מה את רוצה ממני?
עליזה לביא: זה קופות החולים'.
עליזה לביא: קופות החולים שלחו רק גברים.
עליזה לביא: אז אם אנחנו מדברות, וגברתי יושבת הראש, שאלת פה מה קופות החולים עושות לטובת הנשים, אז הם ברגרסיה.
עליזה לביא: משום שאם אין הבנה שהנציגים של קופות החולים בוועדת סל התרופות, שנת 2015-16 שגוזרת מוות וחיים על אזרחי מדינת ישראל, אז יש ויהיו פחות תרופות מגדריות ובהבנה כוללת בנושא של הפלות, אמצעי מניעה וכל הנושאים שמרכיבים את המרקם הרך של הרפואה המגדרית במדינת ישראל.
עליזה לביא: אני רוצה גם לקרוא מכאן, משולחן הוועדה, לשר הבריאות, אי אפשר להיתמם, משום שכשהוא רוצה לחייב את קופות החולים - - -
עאידה תומא סלימאן: זה מה שרציתי לומר לך, הוא גם מחויב לפי החוק.
עליזה לביא: בדיוק, הוא מחויב לפי חוק ואנחנו רואים פה, גברתי, צפצוף חוזר ונשנה של הממשלה הזאת, גם הוועדה שמונתה בתאגיד רשות השידור לבחור מי יהיה, יושבים רק גברים, גם עוד - - -
עאידה תומא סלימאן: ועדת מתווה הגז.
עליזה לביא: אם אנחנו כאן לא נעמוד על המשמר ולא נבין שצריך פה באמת לבוא ולראות - - -
עאידה תומא סלימאן: מטה הדיור.
עליזה לביא: ועדה שלכם קובעת, אחרי בדיקה משמעותית, שיש נשים בהיריון שנמצאות בתפקידים מסכנים, לוחמות אש ועוד דוגמאות.
עליזה לביא: ועדה שלכם ממליצה לפני הלידה לתת לנשים הללו ימי חופש, שלא על חשבון חופשת הלידה.
עליזה לביא: מי בכלל אוכף את זה?
עליזה לביא: יופי, אז המלצתם, איפה שר הבריאות?
עליזה לביא: זו ועדה שהוא הקים, ועדה ציבורית, זה לא ועדה או איזה עמותה או איזה ארגון נשים?
<ורד עזרא: אני אתקן אותך, זו ועדה משותפת עם משרד הכלכלה והיא לא בדיוק רפואית, אבל אני - - -
עליזה לביא: בסדר, זו לא ועדה, זה לא המלצות של ארגון חוץ ממשלתי, נכון?
עליזה לביא: איפה המלצות הוועדה ואיפה היישום שלהן?
עליזה לביא: ואיפה שר הבריאות שצריך לקרוא ליישום של ההמלצות הללו?
עליזה לביא: אנחנו מדברים פה על נשים, על היריון, אבל לצערי הרב, ואני שמעתי והקשבתי והנושא הזה הוא דגל שהרמתי אותו, הנושא של רפואה מגדרית, גם כאן בוועדה וגם בכלל, זה נושא שאני מטפלת בו, ואני מצטערת לומר, אני לא רואה בו התקדמות.
עליזה לביא: אני רואה כותרות שהתקדמו, אני רואה בעלי ובעלות תפקידים שהיום יש יותר מודעות, אבל תכל'ס, החל מסל התרופות וממשיך בחוסר הבנה של מה זה רפואה מגדרית ויישום וירידה לשטח, אני קוראת מפה לשר הבריאות להקשיב לנשים החכמות שיש לו במשרד ולתת להן מנדט.
עאידה תומא סלימאן: גב' רונית פיסו, מאישה לאישה, בבקשה.
<רונית פיסו: צהריים טובים.
<רונית פיסו: דבר ראשון אני חושבת שגם בישראל, כמו במקומות אחרים בעולם, מרבית המחקרים הרפואיים או המחקרים על תרופות, מרבית הנחקרים הם גברים.
<רונית פיסו: אני חושבת שראוי לדרוש מחברות התרופות שעושות כאן מחקרים, נכון שנעשים פה פחות מחקרים מאשר בארצות הברית או באירופה, אבל ראוי שתהיה מכסה הולמת לנשים שמשתתפות במחקרים.
<רונית פיסו: הרבה פעמים עושים מחקרים על תרופות, על טכנולוגיות חדשות, הרבה פעמים גם נותנים שווה כסף עבור ההשתתפות במחקר או כסף ממש, אז בכלל יש פה עוד משהו שאנחנו יכולות להרוויח.
<רונית פיסו: אנחנו חייבות שגם נשים תשתתפנה באופן הולם במחקרים.
<רונית פיסו: דבר נוסף, אני מאוד מסכימה עם מה שנאמר פה מצד חברי הכנסת, רפואה מגדרית היא לא רואה את האישה כמכלול, גם כאשר אנחנו מדברים על נשים אז זה מאוד מאוד תלוי אילו נשים, יש הרבה מאוד קבוצות בתוך קבוצת הנשים שצריכים לשמוע את החוויה הייחודית שלהן ולהבין את החסמים שלהן, החל מנגישות וכלה באורחות חיים וכו'.
<רונית פיסו: אחד הדברים המרכזיים שאני חושבת שמשרד הבריאות צריך לקחת לעצמו כמשימה, זה כל הנושא של קבוצות מיקוד, באמת להבין מנשים.
<רונית פיסו: קבוצות מיקוד של נשים מגוונות, קבוצות של מזרחיות ופלסטיניות ולסביות וטרנסיות, נשים אתיופיות, שהבעיות שלהן והחסמים שלהן הם שונים ואחרים מאשר קבוצות אחרות.
<רונית פיסו: אם אנחנו לא נשמע ולא נקשיב אנחנו לא נדע מה החוויה השונה של אישה וגם להבין מה הצרכים שלה ואיך אנחנו או אתם כספקי שירות יכולים לשרת אותה ואת הצרכים הייחודיים שלה.
<רונית פיסו: נושא אחרון שאני רוצה להעלות זה כל הנושא של אמצעי מניעה.
<רונית פיסו: אחרי שנים שבהן גלולות נחשבו כאמצעי המניעה הכי מיידי והכי ברור ובטוח וכו' וכו' היום יש מחקרים שמדברים על התקנים תוך רחמיים, התקנים שגם מיועדים לנערות.
<רונית פיסו: אמנם זה מאוד מאוד חדש, אבל אני חושבת שמשרד הבריאות, קופות החולים ורופאים צריכים לעשות חשיבה מחודשת על ההתניה המיידית הזאת שמגיעה אישה או נערה ומיד נותנים לה גלולות בלי להקשיב לצרכים שלה, בלי להקשיב לסימפטומים שיש לה מגלולות וגם לא מציעים דברים אחרים, שלפעמים אולי דורשים יותר הקשבה ויותר התאמה, אם זה דיאפרגמה, אם זה התקן, אבל הנושא של גלולות, היום אנחנו כבר יודעים שיש איתו הרבה מאוד בעיות, השפעות ארוכות טווח והגיע הזמן לשנות את זה.
עאידה תומא סלימאן: עורכת דין מאירה בסוק מנעמ"ת.
<מאירה בסוק: לי יש שתי הערות.
<מאירה בסוק: אל"ף, חבל לי שאף נציג אוצר איננו כאן, שזה גם חשוב מאוד וזה לא קיים.
<מאירה בסוק: זה תקציב, הרבה כסף.
<מאירה בסוק: אני חושבת שבמשרד הבריאות, אם אנחנו מדברים על רפואה מגדרית, צריך תקציבים מיוחדים לנשים ברפואה מגדרית.
<מאירה בסוק: אני רוצה לתת רק דוגמה אחת, הדוגמה של אנורקסיה.
<מאירה בסוק: אני הייתי בשבע ישיבות של ועדה לפניות הציבור של הורים שבאים וטוענים שאין כמעט שום טיפול.
<מאירה בסוק: נכון שזה נשים ותמהתני אם היו יותר גברים אם לא היו מקבלים יותר כספים, אני לא יודעת.
<מאירה בסוק: זה הנושא הראשון.
<מאירה בסוק: הנושאים של רפואה מגדרית זה לא רק לחלק, שיש יותר נשים חולות לב, יש דברים שיש לנשים יותר, ולא מדובר על היריון, כי זה דבר שבישראל יש לו טיפול וטיפול מאוד יפה, אבל זו מדיניות על, אני מדברת על מחלות שנשים במיוחד חולות בהן והטיפול בהן לא נמצא מספיק, כמו הנושא של פגיעות מיניות שלא מטפלים בהן.
<מאירה בסוק: כמה שנים נלחמו להקים מוסדות בתוך בית חולים, שיהיה טיפול לנפגעות אונס.
<מאירה בסוק: אנורקסיה, כמה שנים מטפלים בנושא של מיטות בבתי חולים ובבתים מיוחדים לנפגעות אנורקסיה.
<מאירה בסוק: הנושא של בתי חולים לחולי נפש, לנשים, שיהיו הפרדות.
<מאירה בסוק: אין כסף לנשים וזאת הבעיה המרכזית.
<מאירה בסוק: שמעתי בקשב רב את משרד הבריאות, לעשות מחקרים, זה לא מספיק.
עאידה תומא סלימאן: למרות שאני מסכימה איתך בעניין של כספים אני חושבת שהבעיה שלנו היא אפילו יותר חמורה.
עאידה תומא סלימאן: זה לא רק שאין כספים אלא שאין הבנה לנושא כדי שיקדישו לו את הכספים.
עאידה תומא סלימאן: זאת הבעיה האמיתית, שאנחנו עדיין מגרדות בתודעה.
עאידה תומא סלימאן: קודם שתהיה ההבנה והתודעה שקיימת בעיה והיא שונה אצל נשים.
עאידה תומא סלימאן: זה קל מאוד להחליט בעניינים שהם מאוד כאילו ברורים, בעניינים של גניקולוגיה, בעניינים של פריון, בעניינים של לידות ובעניינים של נגיד תקיפה מינית, כי 90% מהקורבנות הם נשים, אבל כאשר אנחנו מדברים על עניינים בריאותיים שהם כלליים, שיש גם נשים וגם גברים, שם הבעיה, שאין ראייה מיוחדת לאיך נשים עוברות את הנושאים האלה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאחד הדברים שאנחנו צריכים גם לעבוד עליהם, כדי שנגיע לשלב שאפשר להוציא ממנו כסף, זה התודעה הזו.
עאידה תומא סלימאן: אני מסכימה איתך בעניין כספים, גם אנחנו לפעמים, לצערי הרב, כנשים, לא מתנהגות ככוח פוליטי שיכול להוות לחץ אמיתי על האוצר שיוציא החלטות מסוג זה או אחר.
עאידה תומא סלימאן: ליאת קליין, עורכת דין מאיגוד מרכזי סיוע, בבקשה.
<ליאת קליין: אני אמשיך במשפט וחצי את הדברים של מאירה, שמעבר לחשיבות של דיון מגדרי בנושאים של רפואה, כן צריך לדבר על אוכלוסיות מיוחדות ועל מענים ייחודיים לקבוצות בתוך קבוצת הנשים וזה בין היתר הנושא של נפגעות תקיפה מינית.
<ליאת קליין: אני הייתי חייבת לומר את זה, אנחנו יושבים פה היום, ה-5 בינואר 2016, אני ישבתי פה בוועדה יותר מפעם אחת, ישב פה מנכ"ל משרד הבריאות לשעבר, רוני גמזו, שהבטיח שב-1 בינואר 2016 תוקם יחידת אשפוז לנפגעות תקיפה מינית.
<ליאת קליין: ה-1 בינואר עבר, אין יחידה כזו, אנחנו יושבים פה כבר למעלה מחמש שנים, שכבר אי אפשר עוד לשבת פה ולבקש את הדבר הזה.
<ליאת קליין: יש לנו הבטחה שלטונית שניתנה פה שתוקם יחידה כזו ועכשיו אומרים לנו 'טוב, בסוף שנה'.
<ליאת קליין: נגיע לסוף השנה ויגידו לנו ב-2017, 2018.
<ליאת קליין: ככה זה כבר חמש שנים וככה עם שירותים נוספים.
<ליאת קליין: צריך להגיד גם את הדבר הזה ובמיוחד היום.
עאידה תומא סלימאן: תודה, ליאת.
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.
דב חנין: אני מצטרף לברכות על קיום הדיון הזה, אני גם מתנצל שלא הגעתי לדיון מתחילתו כי הייתי בוועדות אחרות של הכנסת.
דב חנין: הנושא שאנחנו דנים בו היום הוא נושא מאוד חשוב ומבחינתי יש לו שתי זוויות.
דב חנין: זווית אחת היא שנשים אינן גברים וגברים אינם נשים, ברמה הפיזית, הפיזיולוגית, ולכן יש הבדלים בתחלואה ובעיות וקשיים והמערכת צריכה להכיר בזה, המערכת צריכה להבין את זה והמערכת צריכה להתייחס לזה.
דב חנין: זו זווית אחת והיא כמובן מאוד מאוד חשובה.
דב חנין: הזווית השנייה היא הזווית החברתית.
דב חנין: אנחנו נמצאים בחברה לא שוויונית ומקומן של הנשים בחברה איננו זהה למקומם של הגברים.
דב חנין: ואגב, בהמשך להערות שנשמעו כאן, גם בקרב הנשים, לא כל קבוצות הנשים מקומן הוא אותו מקום ולא כל קבוצות הנשים יכולות לקבל את אותה התייחסות ואת אותו מענה.
דב חנין: לכן ברמה החברתית צורת ההתייחסות שלנו לבעיות של נשים במערכת הבריאות חייבת להיות התייחסות מאוד מאוד דיפרנציאלית.
דב חנין: אנחנו חייבים להתייחס לבעיות שונות של קבוצות שונות וההתייחסות המגדרית היא רק פתיחה של פרק גדול שצריך להיכנס אליו ובתוכו לפרט את ההתייחסות ולהגיע באמת לקונקרטיזציה של התשובה ושל המענה שאנחנו נותנים לבעיות הבריאות של נשים.
דב חנין: ופה הדאגה הגדולה שלנו.
דב חנין: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יעל גרמן שהייתה בעבר שרת הבריאות ואנחנו, כחברי כנסת, יחד עם חברי כנסת נוספים בשדולת הבריאות, יזמנו את יום הבריאות בכנסת שבמסגרתו גם הדיון הזה מתקיים.
דב חנין: אנחנו יוזמים את הדיון הזה מנקודת ראות מאוד מאוד חברתית.
דב חנין: הנושא המרכזי שבו התחלנו היה עוני ובריאות, בזה התחלנו בבוקר והדיון הזה מאוד ממשיך את אותו כיוון.
דב חנין: ולמה אנחנו מודאגים?
דב חנין: אנחנו מודאגים מכיוון שכיוון ההתפתחות הכללי של החברה הישראלית הוא ממש בכיוון ההפוך.
דב חנין: זאת אומרת אנחנו נמצאים בחברה שיש בה גם יותר עוני, גם יותר אי שוויון באופן כללי וכמובן לזה יש הרבה מאוד השלכות על הבריאות, וגם מערכת הבריאות שלנו הולכת בכיוון ההפוך, במקום שהיא תחזק את המנגנונים הציבוריים, אנחנו מסתכלים לאורך השנים האחרונות ורואים שההוצאה הפרטית לבריאות בישראל הולכת ועולה וההוצאה הציבורית הולכת ומצטמצמת.
דב חנין: זו תמונה מאוד מדאיגה ומאוד מסוכנת שנמשכת גם היום ושנשים הן קורבנות מרכזיים שלה ויהיו עוד יותר קורבנות מרכזיים שלה גם בעתיד.
דב חנין: הקושי הגדול שלנו הוא שלא רק התמונה היא תמונה קודרת, אלא גם כשכבר נעשים צעדים להתחלת התמודדות או להתחלת שינוי מגמה, ואני אומר את זה לא מכיוון שחברת הכנסת גרמן נכנסה לכאן, אמרתי את זה גם בדיונים שהיא לא השתתפה בהם היום, למשל דוח ועדת גרמן, שהיה בשלהי הקדנציה של הממשלה הקודמת, ועדה שעשתה עבודה מאוד קשה, אגב המון דילמות והמון ויכוחים, היא לא הייתה ועדה שסימנה וי כדי ללכת הלאה, כל הדילמות היו שם על השולחן וכל הוויכוחים היו שם בתוך הוועדה ובסופו של דבר הוועדה אימצה שורה של צעדים מעשיים שדרכם אנחנו נחזק את מערכת הבריאות הציבורית.
דב חנין: אני אומר לכם בדאגה מאוד גדולה שחלק גדול מהמסקנות של דוח ועדת גרמן בעצם מוצא את דרכו למגרה.
דב חנין: כשזה קורה אנחנו נמצאים באיזה שהוא סוג של נסיגה גדולה ממה שכבר כאילו החלטנו, ממה שכבר הסכמנו, לפחות ברמה של כנסת וממשלה, שזה הכיוון שבו צריך להתקדם.
דב חנין: לכן, גברתי יושבת הראש, הפנייה שלי לוועדה הזאת וגם לכן, האורחות הנכבדות, גם נשות המקצוע וגם נשות הארגונים והפעילות האחרות, זה להשמיע קול.
דב חנין: הדיון הזה בוועדה הוא חשוב, אבל אנחנו לא יכולים לצפות שהדיון בוועדה כשלעצמו יעשה את השינוי.
דב חנין: אנחנו חייבים פה לייצר מאבק ציבורי ולחץ ציבורי על הממשלה לעשות את שינוי הכיוון הגדול הזה שהוא מאוד מאוד דחוף, הוא מאוד מאוד חשוב, הוא חשוב קודם כל לנשים, אבל הוא חשוב לא רק לנשים.
עאידה תומא סלימאן: תודה, חבר הכנסת דב חנין.
עאידה תומא סלימאן: גב' מלכה נוקריאן, מיילדת ומנחת קבוצות, בבקשה.
<מלכה נוקריאן: שלום לכולם.
<מלכה נוקריאן: אני מיילדת בהדסה עין כרם.
<מלכה נוקריאן: תודה על ההזדמנות ושמחה להשתתף בדיון החשוב הזה.
<מלכה נוקריאן: אנחנו הגשנו נייר עמדה בנושא ליווי ותמיכה בנשים לאחר אובדן היריון ואני רוצה לשתף בקולות של נשים שעולים מהקבוצות.
<מלכה נוקריאן: עד היום אנחנו קיימנו למעלה מ-50 קבוצות ואנחנו רואות את הצורך בהעלאת המודעות הציבורית לתחושותיהן ומצוקותיהן של נשים שעברו חוויה של אובדן היריון.
<מלכה נוקריאן: אנחנו מבקשות מהוועדה הנכבדה לסייע בהגשמת היעדים הבאים, הכרה חוקית באובדן היריון כאירוע חיים משמעותי ומתן חופשת לידה או חופשת מחלה מעוגנת בחוק, לא רק משבוע 26 ומעלה, כנהוג היום, אלא לפחות משבוע 15 ואילך.
<מלכה נוקריאן: אני ממש משמיעה את קולותיהן של הנשים.
<מלכה נוקריאן: הקמת מרכזי טיפול לנשים, אשר יתנו מענה נפשי ופיזי בגישה טיפולית אינטגרטיבית הוליסטית לנשים שחוו אבל ואובדן הקשורים בהיריון ולידה.
<מלכה נוקריאן: חובת לימוד הנושא בבתי ספר לרפואה ובבתי ספר לאחיות וכן ייעוץ והדרכת צוותים בחדרי לידה ובמחלקות הנשים השונות להגברת המודעות למצוקותיהן של הנשים אשר חוות את האובדן והעברת מסר משמעותי לחברה בכלל ולנשים בפרט בנוגע ללגיטימציה לעיבוד תהליך האבל והעלאת המודעות הציבורית להפוך את האבל הלא מוכר לאבל מוכר.
<מלכה נוקריאן: כך למשל בארצות הברית הוכרז יום בשנה, 15 באוקטובר, לנושא.
<מלכה נוקריאן: ביום זה מוצמד לדש הבגד סרט שחציו ורוד וחציו בצבע תכלת.
<מלכה נוקריאן: ואני מודה לוועדה שאפשרה לנו לבוא להשמיע את קולותיהן של הנשים.
<מלכה נוקריאן: תודה.
עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת יעל גרמן, השרה לשעבר.
יעל גרמן: תודה רבה לך, חברת הכנסת עאידה סלימאן.
יעל גרמן: אני מודה לך שאת מקיימת את הדיון הזה.
יעל גרמן: אני חושבת שכל הנושא של בריאות ומגדר נמצא עדיין בשוליים.
יעל גרמן: אני יודעת שאת מקדישה לזה זמן, אני חייבת לומר גם חברתי, עליזה לביא, בקדנציה הקודמת הקדישה זמן ואני רוצה להזכיר, אני חושבת שחלק מהפנים היו גם בדיון שבו אנחנו דיברנו על כך שצריך להקדים את בדיקות השד.
עאידה תומא סלימאן: את רואה מה ההבדל?
עאידה תומא סלימאן: את כשרה נכחת בישיבה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא הצלחתי אפילו להביא את המנכ"ל, לצערי.
יעל גרמן: מפני שאני אישה.
עאידה תומא סלימאן: מפני שאת אישה.
יעל גרמן: בין השאר.
יעל גרמן: בכל מקרה אני חייבת לציין, ואת בוודאי יודעת, שהיום משרד הבריאות החליט על פיילוט ואני מאוד מאוד מקווה שאכן הוא יתממש, אני חושבת שד"ר בשארה בשאראת יוכל לספר לנו, הוא גם מוביל את הנושא, מפני שהבעיה היא בעיקר במגזר הערבי.
יעל גרמן: אני נותנת רק את הדוגמה הזו, שחברי דב חנין, חברי ושותפי לכל הנושאים של בריאות ולא רק לנושאים של בריאות, דיבר באמת על החשיבות ועל המשכיות והנה יש לנו פה משהו שבכל זאת נולד בקדנציה הקודמת וממשיך, אבל אני כן רוצה להדגיש שזו בעיה מגדרית מגזרית, ללא ספק.
יעל גרמן: אם אני ממשיכה בכיוון הזה ואני אשמח אחר כך לשמוע את ד"ר בשארה בשאראת, ידידי, מספר על מה שקורה, כי הוא העלה את המודעות לזה, יש לנו גם בעיה של מודעות בכלל לבריאות ולבריאות הנשים גם בקרב הבדואיות וגם בקרב המגזר החרדי.