GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<עירא הדר: אבל זה לא מצב דומה בכלל, מפני ששם מצטרף גבר במהלך חיי הילד, גם אם זה בגיל רך, ובמקרה הזה מדובר על ילד שמלכתחילה הובא לתא המשפחתי כהחלטה משותפת, תהליך משותף ועצם הסימון של הזוג הזה כזוג חשוד שצריך לבדוק אותו זו בעיה מובנית קשה מאוד של אפליה קריטית.
<עירא הדר: קשה מאוד להציג את זה אחרת, עם כל הכבוד.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שגב' ענת סולומון הצטרפה.
עאידה תומא סלימאן: גם הבת הצטרפה, נכון?
עאידה תומא סלימאן: הבנתי שאת נרשמת לדבר, תרצי להגיד כמה מילים או שכבר - - -
<ענת סלומון: האמת היא - - -
עאידה תומא סלימאן: את סומכת על חברותייך.
<ענת סלומון: גם סומכת על חברותיי, את יודעת, הבוקר, סליחה שאיחרנו כמובן, עניין ההורות, הגעתי מחיפה, אז אני מתנצלת, אני יכולה להגיד, אני קראתי כמובן את ההמלצות שלנו ואחד הדברים שלי נוגע זה כל הנושא, בין השאר, של המיסוי, של איבוד הנקודות וקבלת נקודות שדובר גם ובעיקר - - - אני לא יודעת אם הגעתם לדבר על זה ואני מתנצלת - - -
<ענת סלומון: אבל במקרה של הורות חד מינית, אם זה רק זוג גברים אז כמובן שהנקודות הולכות רק לאישה שילדה, במקרה של זוג לסביות היה ועושים את כל תהליך האימוץ והכול אז אחת בעצם מקבלת את הנקודות והשנייה לא.
<ענת סלומון: האם זה משהו שהוא יילך לקראת בדיקה או לא.
עאידה תומא סלימאן: אתם ממש מקשים על המדינה.
<ענת סלומון: מצטערת בשם כולנו.
עאידה תומא סלימאן: צריך לשבור את כל המסגרות.
<ענת סלומון: את כל המסגרות המיושנות ולפרוץ את התקרה.
<ענת סלומון: זה גם משהו ש - - -
איילת נחמיאס ורבין: שר החינוך לא אמר לפני שבועיים שצריך לנפץ פרדיגמות?
עאידה תומא סלימאן: בינתיים הוא מנפץ את הפרדיגמות הלא נכונות.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכל הנושא של הצד הכלכלי שקשור בהורות וגם בעצם העובדה שמנקודת ההתחלה זוג או משפחה חד מינית נשית, אחד הצדדים, או שני הצדדים במקרה הזה, מתחילות מ-70% כי ממוצע השכר של נשים בחברה הישראלית הוא 70% מממוצע ההכנסה של גבר לאותה עבודה.
עאידה תומא סלימאן: אבל זה כנראה קשור בכל מיני נושאים, גם נקודות הזיכוי ונושאים אחרים, אולי כדאי שנקדיש לזה עוד דיון או נראה מה הפתרונות המוצעים ולנסות לקדם אותם.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שנמצאות איתנו נציגות ממשרד הבריאות.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שכל מה שעלה לא נוגע ישירות לעבודה שלכם - - -
<עירא הדר: לא, הנושא של תרומת ביציות, העברת ביצית בין בנות זוג זה במפורש משרד הבריאות ומאוד נשמח ל - - -
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, תודה על ההערה.
עאידה תומא סלימאן: אני גם כן לומדת תוך כדי.
<זיוה אופק: גם הנושא של תרומת הזרע קשור אליהם.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אז אנא התייחסותכם.
<נעם ויצנר: אני יועץ למנכ"ל משרד הבריאות.
<נעם ויצנר: אני אתייחס לנושא של תרומת ביציות ועורכת דין אביטל וינר-אומן שאיתי כאן תמשיך על הנושא של תרומת הזרע.
<נעם ויצנר: הנושא הזה הוסדר, כפי שנאמר כאן, בחקיקה בשנת 2010 וכל הנושא של השתלת ביצית אישה ברחם בת זוגתה הוא היום אפשרי על פי החוק רק במקרה רפואי.
<נעם ויצנר: זאת אומרת החוק מתיר את זה רק מהיבטים רפואיים ולא מהיבטים אחרים, כלומר - - -
עאידה תומא סלימאן: אפשר להבין את זה?
עאידה תומא סלימאן: כאילו כאשר היא לא יכולה לשאת את ה - - -
<אביטל וינר-אומן: שלום.
<אביטל וינר-אומן: החוק שיצא בשנת 2010 כפי שתואר פה, שינה את המצב שהיה ערב חקיקתו.
<אביטל וינר-אומן: ערב חקיקת החוק, הדגש על תרומת ביציות של נשים היה האישה שתורמת את הביציות.
<אביטל וינר-אומן: ניתן היה ליטול ביצית רק מאישה שזקוקה גם כך לטיפול הפריה ולא היה דגש על מי מקבלת את הביצית ולכן למעשה היה יותר קל לנשים בזוגיות חד מינית נשית להעביר ביצית אחת מהשנייה.
עאידה תומא סלימאן: את זה הבנו.
<אביטל וינר-אומן: לאחר חקיקת החוק ב-2010 שונה המצב המשפטי והיום האפשרות נבחנת על מי זכאית לקבל את תרומת הביצית, לא מי נותנת.
<אביטל וינר-אומן: כל אישה זכאית לתרום ביציות, החוק קובע שרק אישה הסובלת מבעיה רפואית המונעת ממנה להשתמש בביציות של עצמה זכאית לקבל את תרומת הביציות.
<אביטל וינר-אומן: אז אנחנו מאפשרים היום תרומת ביציות בזוגיות נשית כאשר אישה אחת נזקקת לתרומת הביציות ורעותה רוצה לתרום לה את הביציות.
<אביטל וינר-אומן: זה אפשרי היום בוועדת החריגים ואנחנו עושים ומאשרים את זה כבר.
עאידה תומא סלימאן: אבל, סליחה, זה המצב הכללי.
עאידה תומא סלימאן: הרי אתם לא - - - סליחה, אתם מצדכם אומרים 'אנחנו מאשרים לזאת שזקוקה לתרומה' - - -
<אביטל וינר-אומן: נכון.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו מי תורם לה, את אמרת, לא אכפת לי מי יתרום, כל אחת יכולה, זה לא פותר את הבעיה של ה - - -
<אביטל וינר-אומן: לא, זה מנגנון חריג שנתנו שמטעמים חברתיים אפשר לאשר תרומה מוכרת, כי תרומת ביציות ככלל היא אנונימית, אבל החוק כן נתן חריגות לנושא הזה ואפשר מטעמים חברתיים לאשר את תרומת - - -
עאידה תומא סלימאן: אז מטעמים חברתיים אי אפשר גם להכיר בתרומת זרע מוכרת?
עאידה תומא סלימאן: אם יש טעמים חברתיים.
<אביטל וינר-אומן: הנה, אני אתחבר לשאלה הזאת שלך.
<אביטל וינר-אומן: בשונה ממה שהוצע פה על ידי משרד הרווחה, שפה אולי אין הסדרה חקיקתית או שפועלים מכוח פסיקה או מכוח נהלים, בנושא של תרומת הביציות יש חקיקה ואני לא אשת בשורה בענייני מדיניות, אני יכולה רק לתאר את החקיקה הקיימת והיא מגבילה אותנו.
<אביטל וינר-אומן: בשורה התחתונה כיום, לפי המצב החקיקתי, רק אישה שזקוקה מטעמים רפואיים יכולה לקבל את תרומת הביציות.
<אביטל וינר-אומן: כפי שתואר, זה אכן כך וזה המצב החקיקתי, כל שינוי אחר דורש תיקון חקיקה.
<מיכל עדן: אז כופים עלינו לנסוע לחו"ל, אנחנו נוסעות לחו"ל וחוזרות בהיריון.
<קריאה: העשירות בלבד.
<נעם ויצנר: אנחנו אומרים שזה המצב הקיים.
<נעם ויצנר: זו שאלת מדיניות כבדת משקל, אנחנו לא מקלים בה ראש, אבל בשורה התחתונה זו שאלה לקובעי המדיניות ולקובעי החקיקה.
עאידה תומא סלימאן: אני מנסה להבין מה כובד המשקל בקטע הזה.
<מיכל עדן: הנקודה היא שבישראל אין הרבה ביציות, יש ביקוש, אין הרבה תורמות ביצית.
<מיכל עדן: אבל אנחנו לא כזה אחוז גדול מהאוכלוסייה כך שהלסביות לא מאיימות כל כך על העניין ויש לנו ביציות של בת הזוג שלנו, אנחנו לא ניקח מאלה שתרמו לאחרות.
<מיכל עדן: אנחנו לא מאיימות.
<עירא הדר: אני מניחה שהחוק הזה נועד למנוע מצב שבו נשים שפשוט לא רוצות ללכת ואין צורך רפואי ואז באמת יש אולי העברות לא רלוונטיות.
<עירא הדר: אבל כשמדובר בזוג שרוצה באמת ליצור ילד ביולוגי משותף וזו פרוצדורה רפואית שאין בה שום עניין, באמת צריך למצוא את הדרך, בין אם חקיקתית, במקרה הזה מאחר שיש חוק, כאן אנחנו נקרא למחוקק לבוא ולשנות את החוק.
<אביטל וינר-אומן: אבל שוב, זו שאלה חקיקתית.
<עירא הדר: בחוק יש חריג.
<אביטל וינר-אומן: החריג חל רק כשעדיין יש צורך רפואי.
<נעם ויצנר: אנחנו לא חושבים שבמצב החקיקתי הקיים זה אפשרי, זה מחייב שינוי.
<עירא הדר: אגב, היה על זה בג"צ שבאמת - - -
עאידה תומא סלימאן: אם נאמר שזה מחייב - - -
<אביטל וינר-אומן: לגבי תרומות הזרע, אני אתייחס בקצרה.
<אביטל וינר-אומן: נכון, המצב שתואר פה הוא נכון, היום אין חוק בנק הזרע ובאמת יש הרבה לאקונות שנובעות מאי הסדרה חקיקתית.
<אביטל וינר-אומן: זה נושא כבד מאוד, אתם ודאי יודעים, מעלה סוגיות כבדות משקל, אין חקיקה היום ואי החקיקה מונעת מאיתנו לעשות כל מיני מנגנונים שגם אנחנו היינו רוצים שיהיו.
<אביטל וינר-אומן: כיום בנקי הזרע מוסדרים בנוהל כשנוהל בצורה מוגבלת מאפשר לנו לפעול במסגרת מה שניתן להסדיר בנוהל ולא בחוק ראשי.
<אביטל וינר-אומן: ועדת מור-יוסף בשנת 2010 התכנסה לבחינת כל נושא הפריון וההולדה בישראל.
<אביטל וינר-אומן: קיבלנו לוועדה בקשות שונות וסותרות לעיתים, מצד אחד קיבלנו בקשות אכן לפתוח מסלול שאינו אנונימי לתרומת זרע, מאידך קיבלנו בקשות שמבקשות לשמור על המסלול האנונימי בלבד בתרומות זרע והוועדה הייתה צריכה לשקול שיקולים שונים, שגם נוגעים לאיך בעצם אפשר לגרום שילד שטובתו היא לדעת מי הורהו יוכל לקבל את המידע על אביו ומאידך לשמור על זה שתורם הזרע לא יתחייב בזכויות ובחובות כלפי אותו ילד שייוולד וגם לא יתערב כגורם שלישי בתוך המשפחה החד מינית.
<אביטל וינר-אומן: הוועדה המליצה על פתיחת מסלול נוסף, מסלול שאינו אנונימי, לא כפי שתואר, קצת שונה, מסלול שמלכתחילה האישה לא מקבלת מידע על אותו תורם זרע אבל בהמשך הילד מקבל את הזכות, בגיל 18, לדעת מי הוא אביו.
<אביטל וינר-אומן: גבר שבוחר לתרום זרע במסלול כזה לא יחויב בחובות ובזכויות כלפי אותו ילד שייוולד.
<אביטל וינר-אומן: כמובן כדי לנתק את הקשר של אותו אב, שהוא לא יהיה חלק מהמערכת המשפחתית ולא יוטלו עליו החובות כלפי הילד שייוולד, הדבר דורש הסדרה חקיקתית וזה לא מצב שקיים כיום.
עאידה תומא סלימאן: השאלה שלי, האם משרד הבריאות בעצם עומד מול כל הדילמות האלה ומול הצורך בחקיקה?
<אביטל וינר-אומן: ודאי.
עאידה תומא סלימאן: כי את אומרת שזה מקשה עליכם.
עאידה תומא סלימאן: אתם לא חושבים שדווקא אתם, כמשרד, צריכים להוביל חקיקה בנושא הזה?
<אביטל וינר-אומן: אז אני אתייחס לחוק בנקי הזרע.
<אביטל וינר-אומן: חוק בנקי הזרע, הוקמה ועדה שדנה בנושא והמליצה את המלצותיה, הממשלה התפרקה ודברים התעכבו.
עאידה תומא סלימאן: זה קורה מדי פעם.
<אביטל וינר-אומן: הם התעכבו עקב זה, אבל אני כן יכולה להגיד שתרומת זרע זה נושא שהוא על סדר היום של משרד הבריאות, במגבלות השונות של העברת חקיקה והקידום שלה זה כן נושא שמצוי על שולחן משרד הבריאות.
עאידה תומא סלימאן: עד כמה שידוע לי, מאז שנכנסתי לכנסת הזו אני לא רואה שיש מגבלות לחקיקה.
עאידה תומא סלימאן: הממשלה הזו הוכיחה שאין מגבלות לחקיקה, אפשר לחוקק חוק תוך שבוע.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן שתאיצו את הקצב של חקיקה גם מסוג זה.
עאידה תומא סלימאן: עובדי משרד הבריאות שלא מתחלפים עם כל תחלופה של שרים וממשלות, אני חושבת שהגיע הזמן להוביל את החקיקה הזו.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה קודם כל להודות לכולן, כמובן אני פתחתי בלהודות ליו"ריות השדולה שהביאו אותנו ליום הזה ולדיון הזה, אבל אני גם רוצה עכשיו, בסיום הדיון, להודות לכל אלה שהשתתפו בדיון.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה ומתוודה שלמדתי המון תוך כדי הישיבה ואני בטוחה שיש לי עוד מה ללמוד, אבל למדתי דבר אחד בטוח, כפי שאמרתי בהתחלה, זה לא מתקבל על הדעת שמנגנוני המדינה יעבדו כדי לשמר מצב קיים שהוא לא עונה על הצרכים המתפתחים בשטח והוא לא עונה על הזכויות האלמנטאריות של כלל אזרחי המדינה, כולל הקהילה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהמדינה חייבת להבין שאם רוצים לשבור, כמו שנאמר, פרדיגמות ולפרוץ מסגרות שכבר קובעו הרבה זמן והביאו איתם עוולות והביאו אותם דיכוי ואפליה נגד חלק מהאוכלוסיות שנמצאות במדינת ישראל, אז זו אחת הפרדיגמות של חברה פטריארכאלית שמכירה רק במשפחה אחת נורמטיבית וכל השאר הוא היוצא דופן והלא נורמלי ושצריך לבחון אותו ולהוכיח את עצמו דווקא לפי הפרמטרים של מה שנקרא המשפחה הרגילה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שתהליך כזה ייקח הרבה זמן.
עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב, שינוי חברתי עמוק כל כך זה לא קורה ביום אחד.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שכבר נרשמו הרבה הישגים במאבק הזה, אבל אנחנו עדיין, כמו הרבה מאבקים חברתיים אחרים, רחוקים ורחוקות מהשינוי האמיתי.
עאידה תומא סלימאן: עד שיקרה השינוי האמיתי אנחנו נוכל לשפר קצת, פה ושם.
עאידה תומא סלימאן: אחד הדברים שאנחנו כן יכולים לשפר זה לבקש מהיועץ המשפטי לדון שוב.
עאידה תומא סלימאן: המצב האידיאלי כמובן היה בלי קריטריונים ובלי פרמטרים וכו', כפי שאמרתם, אבל לפחות שהפרמטרים והקריטריונים של צו הורות, שהם נראים לא ריאליסטים, או שנקבעו והיו שיפור מדהים בזמנו, הם כבר לא כאלה, אלא הפכו למין מגבלה בפני זוגות חד-מיניים.
עאידה תומא סלימאן: לדון בהם מחדש ולנסות לשנות אותם ולהתאים אותם למציאות הקיימת היום.
עאידה תומא סלימאן: אני אפנה ליועץ המשפטי ואני אבקש שיתקיים דיון מיוחד בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה שבכל העניין של תרומת הביצית, נאמר לי לשנות את החוק.
עאידה תומא סלימאן: חשבתי לשנות את החוק, התברר שכנראה אין חוק כל כך ברור בנושא של בנק זרע, אבל התהליך עצמו יש.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן לעשות חקיקה שתוביל לאפשרות של תורם ידוע ולהסדיר את הקשר של תורם ידוע שהוא לא רוצה להיות חלק מתהליך ההורות או חלק מחיי המשפחה.
עאידה תומא סלימאן: אני אפנה למשרד הרווחה לבקש לדון בתהליך הקיים שבו נבחנות משפחות כאלה ולנסות ולמצוא ולשמוע מהקהילה מה עובר עליהן כאשר הן נכנסות לתהליך הזה.
עאידה תומא סלימאן: אמרתי, זה לא מספיק שנגיד שהתהליך הוא נעים, כאשר הצד השני אומר שהוא לא מרגיש ככה בתוך התהליך.
עאידה תומא סלימאן: אני אפנה בשם הוועדה למשרד המשפטים ולמשרד הדתות כדי לבקש שהגיע הזמן שיעבירו הכשרות לשופטים ושופטות ורבנים ודיינים בכל הנושא של היחס שלהם וההבנה שלהם והעמדות שלהם כלפי הקהילה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו רואים שזה משפיע ואנחנו רואים שזה משפיע אפילו ברמה של יחס אלמנטרי של להופיע בפני בתי המשפט.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו הצלחנו כבר בוועדה הזו בראשותי לשכנע את שר הדתות לקיים הכשרות לרבניות בנושא של תקיפה מינית וליווי של נשים נפגעות תקיפה מינית וההכשרות כבר התחילו, גם ימי עיון לרבנים בנושא הזה, אנחנו כבר שכנענו והתחילו את ההכשרות לבתי דין לעבודה בנושא של נפגעות הטרדה מינית ואני מאוד מקווה שגם נשכנע שצריך הכשרה מהסוג שדיברתי עליו, לאחר הדיון הזה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נפנה ואנחנו נבקש את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שמשרד החינוך לקח על עצמו לנהל שיח עם ארגוני הקהילה בכל הנושא של הכנסתן ותמיכת התכניות החינוכיות שלהם.
עאידה תומא סלימאן: אני אבקש לבדוק איך לצרף את חוש"ן למשא ומתן הזה ואני מאוד מקווה שתצא מזה תמיכה לפעילות שלכם.
עאידה תומא סלימאן: ואני מסכמת בזה שלא ידעתי בתחילת הדיון שזו פעם ראשונה שמתקיים יום כזה בכנסת, אני עדיין כל פעם מופתעת מחדש שצריך גם לעשות את השינוי ולהתחיל מחדש כל פעם בכנסת, אבל אני שמחה שהשתתפתי ביום הזה ואני מקווה שאנחנו נמשיך את הדיונים בתוך הוועדה בנושאים שנשארו תלויים, כולל הנושא הכלכלי.
עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, אני נועלת את הישיבה.
עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, היום ה-2 בפברואר 2016 ויש לנו ישיבה מיוחדת היום כחלק מהיום המיוחד שמתקיים היום בכנסת, עתיד התעסוקה, ציון יום מיוחד בכנסת בנושא אתגרי המחר בתעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד ש - - -
עמיר פרץ: תעסוקה בכלל או תעסוקת נשים?
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נעסוק בתעסוקת נשים, ועדות אחרות יעסקו כנראה בנושאים אחרים, אבל היום המיוחד הוא על עתיד התעסוקה, אבל בלי הנשים לא יהיה, לא עתיד ולא תעסוקה.
עמיר פרץ: להיפך, אני רציתי לומר לך שיש לך הזדמנות, כי אני עכשיו הגבר היחיד פה כמעט - - -
עאידה תומא סלימאן: לא, יש עוד.
עאידה תומא סלימאן: אתה לא תיהנה מהמעמד הזה.
עמיר פרץ: אבל אני גם הגבר שיודיע לך שאני אשמח שהנשים תשתלטנה גם על הדיון של תעסוקת גברים, הגיע הזמן, שאנחנו נהפוך למגדר.
עאידה תומא סלימאן: לאט לאט.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שהיום המיוחד הזה הינו יוזמה של חברת הכנסת עליזה לביא שביקשה שיתקיים יום מיוחד בכנסת, היא עסקה המון בנושא והיא תצטרף אלינו קצת יותר מאוחר, כי בתוקף היותה היוזמת היא מסתובבת בין כל הוועדות.
עאידה תומא סלימאן: אני מברכת אותה על היוזמה הזו, אני חושבת שזה נושא מאוד חשוב ובגלל שאני חושבת שזה נושא מאוד חשוב אנחנו כבר עסקנו בנושא הזה בוועדה יותר מישיבה אחת מאז שהתחלתי לכהן כיושבת ראש הוועדה.
עאידה תומא סלימאן: גם עשינו סיורים בנושא, הגענו למרכזי התעסוקה וקיבלנו מידע מהרבה גורמים.
עאידה תומא סלימאן: אני בדיוק עכשיו הגעתי מישיבה של ועדת הכלכלה שדנה בחוק עסקים קטנים, כאשר אנחנו בדיון קודם גם כן התעסקנו בנושא של עסקים קטנים של נשים.
עאידה תומא סלימאן: אני הצעתי תיקון על החוק המוצע היום, ברוח הדברים שעלו בישיבה הקודמת שעסקה בנושא.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו ביקשנו שיהיה מנהל אגף בתוך הסוכנות לעסקים קטנים שיעסוק רק בקידום עסקים קטנים של נשים.
עאידה תומא סלימאן: אני דאגתי לנסח את הצעת החוק, את התיקון להצעת החוק, אנחנו נכניס אותו במסגרת ההכנות לקריאה ראשונה ואני מאוד מקווה שנצליח להעביר את החקיקה הזו.
עאידה תומא סלימאן: זה חלק קטן בינתיים מתעסוקת נשים שאנחנו מאוד מקוות שזה יילך ויתרחב.
עאידה תומא סלימאן: כאשר מדברים על אתגרי המחר בתעסוקה ואני באמת הייתי רוצה שנתמקד בדיון שלנו היום, אנחנו כבר קיימנו דיונים על מה הוא מצב התעסוקה של הנשים באופן כללי בישראל ואנחנו דיברנו גם על מגזרים בתוך או על אוכלוסיות שונות ומגוונות בתוך האוכלוסייה במדינת ישראל, או האזרחיות במדינות ישראל.
עאידה תומא סלימאן: דיברנו על תעסוקת נשים ערביות, דיברנו על תעסוקת נשים חרדיות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו כמעט כל הזמן מקבלות את התמונה הכללית, הייתי רוצה שהיום ננסה להסתכל קדימה, איפה אנחנו רוצות להיות בעוד 20, 30 שנה, מה הוא מצב התעסוקה של הנשים באותו תחום ומה הם באמת החסמים והאתגרים שעומדים בפנינו כנשים כדי להתקדם בתחום התעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו צריכים לקחת בחשבון, וזה עניין שמאוד חשוב לי, אחת מההערות שהיו על הפעילות של משרד הכלכלה וגם של הרשות לפיתוח כלכלי של האוכלוסייה הערבית, שרוב ההכשרות שנעשו לנשים במרכזים השונים כדי להכין אותם להיכנס לעולם התעסוקה, הנשים הערביות, 62% היו במקצועות טיפוח וחן.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה יכול להיות מקצוע שימשיך להתקיים בעוד 30 שנה ובעוד 40 שנה, אבל המטרה שלנו היא לא רק לשלב את הנשים בתעסוקה, נקודה, המטרה שלנו היא גם לשלב נשים בתעסוקה שהיא בדרגות גבוהות, בדרגים גבוהים, במקצועות שיש להם עתיד ויש להם אפשרות להתפתח ולהתקדם, ולא רק להיות בתעסוקה שהיא נותנת לנו אפילו לפעמים לא שכר מינימום ובמצב הטוב שכר מינימום.
עאידה תומא סלימאן: אז אני רוצה שננסה לבדוק מה האפשרויות כדי לקדם תעסוקת נשים לכיוון שבו, ואני לא אוהבת את המילה, לכבוש, אבל שנגיע, שנצליח באמת להיות בחזית של הובלת הכלכלה וגם עם ראייה ברורה איך נשים ישתלבו, איך נשים יתקדמו ואיך נשים ישנו את פני הכלכלה והחברה.
עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר כאשר באוכלוסייה מסוימת, ואני מדברת על האוכלוסייה הערבית, הסטטיסטיקה נעה בין 27% של נשים ל-32%, זה תלוי את מי אנחנו שואלים, כמה נשים נמצאות בשוק העבודה והחברה כולה, יותר מ-50% ממנה חיים מתחת לקו העוני, אז שילוב תעסוקת נשים זה לא הופך לעניין של מותרות ולא רק יישום זכויות אלא עניין קיומי מדרגה ראשונה לחברה עצמה.
עאידה תומא סלימאן: את זה הגיע הזמן לא רק שהחברה תבין, אלא גם שהמדינה תבין, שזה לא רק בגלל שדורשים מאיתנו ב-OECD לקדם נשים ערביות, אלא בגלל שאם רוצים מדינה מתוקנת שבה האזרחים נהנים ממצב סוציו אקונומי שהוא ממוצע, אני לא הייתי רוצה לדבר על העשירונים הגבוהים, אבל ממוצע, חייבים להשקיע יותר בתעסוקת נשים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו היום נשמע מגב' הדס פוקס ממרכז טאוב, בבקשה, גברתי.
עאידה תומא סלימאן: יש לכם מידע שאני ראיתי שהוא חשוב.
עמיר פרץ: הפרק של תעסוקת נשים לא מופיע ב - - -
<הדס פוקס: לא, זה עוד לא פורסם.
<הדס פוקס: חלק מזה אמור לצאת בעוד שבועיים.
עמיר פרץ: אבל הפרק הזה לא מופיע.
עמיר פרץ: בכל הספר הזה.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו אני מבינה למה הספר אצלך.
עאידה תומא סלימאן: כי זה לא תעסוקת נשים.
עמיר פרץ: לא, הוא היה פה במקרה.
עמיר פרץ: ממש לה.
<הדס פוקס: גם בספר יש דברים שקשורים לתעסוקת נשים, לא דברים שאני אציג, אבל דברים שונים.
<הדס פוקס: בעוד שבועיים אנחנו נוציא משהו שקשור לתעסוקת נשים, אז כל מי שרוצה יכול להירשם לניוזלטר שלנו ולקבל את העדכון.
<הדס פוקס: אני אציג סקירה כללית על תעסוקה של נשים וגם אני אדבר על אתגרים שיש בעתיד.
<הדס פוקס: אני אציג דברים שהם גם בהשוואה ל-OECD ובנושא הזה חשוב לזכור שכשאנחנו מסתכלים על נשים, בישראל לעומת ה-OECD, תמיד חשוב לזכור שהפריון של נשים בישראל זה 3 ילדים ואפשר לראות שזה מאוד חריג ביחס לשאר מדינות ה-OECD.
<הדס פוקס: אפשר לראות שהמדינות היחידות שיש להן מעל 2.1 ילדים זה מקסיקו וישראל.
<הדס פוקס: 2.1 ילדים זה מספר ילדים שדרושים לשמירה על יציבות של האוכלוסין.
<הדס פוקס: כלומר כל שאר המדינות, אם הם לא יעשו משהו, יכניסו מהגרים, האוכלוסייה שלהם אמורה לקטון.
<הדס פוקס: מהבחינה הזאת ישראל במצב מאוד טוב, אבל באמת קשה להשוות בין אישה שיש לה 3 ילדים לאישה שיש לה ילד וחצי.
<הדס פוקס: זה דבר שצריך לזכור, כי זה משפיע גם על התעסוקה.
<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים מ-1980 אפשר לראות שישראל, לא רק שיש לה 3 ילדים, אלא שזה בסך הכול יציב וזה לא ירד, בניגוד למדינות אחרות שבסך הכול ברוב המדינות הפריון מאוד ירד.
<הדס פוקס: אם נסתכל על תעסוקה, ככלל גברים מועסקים יותר מאשר נשים ובכל מדינות ה-OECD אנחנו רואים שיש עלייה בתעסוקה של נשים.
<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים על ישראל אנחנו רואים שגברים מועסקים קצת פחות מב-OECD, הייתה ירידה מאז שנת 95' ואז יש איזה שהיא התאוששות, מאז אמצע שנות האלפיים.
<הדס פוקס: לעומת זאת נשים התחילו יותר נמוך, אבל התעסוקה שלהן מאוד עלתה והיום נשים מועסקות יותר מב-OECD והפער הצטמצם.
עאידה תומא סלימאן: יותר מה-OECD.
<הדס פוקס: נכון, מועסקות יותר מב-OECD.
<הדס פוקס: חשוב לזכור שכשאנחנו מדברים על תעסוקת נשים מדובר פה על שתי אוכלוסיות מאוד שונות, יש לנו תעסוקה של נשים יהודיות ונשים ערביות ונשים ערביות מועסקות בשיעורים יחסית מאוד נמוכים, ב-2014, הלמ"ס, הנתון הכי מעודכן זה 36% של תעסוקת נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: זה ממוצע כללי לנשים במדינת ישראל, זה כולל הערביות?
<הדס פוקס: נכון.
עאידה תומא סלימאן: זה אומר שהפער בין אחוזי תעסוקת נשים ב-OECD לנשים יהודיות הוא אפילו הרבה יותר גדול ממה שאנחנו רואים פה.
<הדס פוקס: ההבדל באמת, נשים יהודיות, זה משהו מאוד חריג, 83% מהן מועסקות, זה פחות או יותר כמו גברים.
<הדס פוקס: בעצם מאז שנת 2011 נשים יהודיות וגברים יהודים מועסקים אותו דבר, שיעורי תעסוקה כמעט זהים.
עאידה תומא סלימאן: המספר האחרון ששמעתי היה 79%.
עאידה תומא סלימאן: זה קפץ בשבוע אחד?
<הדס פוקס: בשנת 2014, סקר כוח אדם, את יכולה להסתכל באתר הלמ"ס.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, מצוין.
<הדס פוקס: זה הנתון.
<הדס פוקס: ונשים ערביות, זה גם יותר גבוה ממה שאמרת, זה 36% ב-2014.
עאידה תומא סלימאן: אני לא קונה את זה.
עאידה תומא סלימאן: נדבר אחר כך על זה, אני לא קונה את הסטטיסטיקה הזו.
<הדס פוקס: בסדר, אבל באמת חשוב לציין שנשים יהודיות זה משהו מאוד חריג, הן באמת הגיעו לשיעור תעסוקה של גברים, שזה מאוד יפה, ונשים ערביות, זה באמת עדיין אתגר גדול.
<הדס פוקס: אם אנחנו נסתכל מה קורה לאורך החיים של אישה לעומת גבר, אם מסתכלים על יהודים, בציר האיקס יש לנו את הגיל, מגיל 18 עד גיל 61, איך משתנה שיעור התעסוקה.
<הדס פוקס: אפשר לראות שבגילאים הצעירים אצל יהודיות נשים מועסקות בשיעורים גבוהים יותר, זה בגלל הצבא, נשים נמצאות פחות שנים בצבא וגם בכלל יש להן כניסה יותר מוקדמת לשוק העבודה, גברים מועסקים פחות, אבל עדיין כשאנחנו מסתכלים מגיל 30 ומעלה אפשר לראות שגברים מועסקים יותר, אבל לא בפער גבוה.
<הדס פוקס: יש פה משהו כמו 3% פער של שיעור תעסוקה של גברים לעומת נשים מגיל 30.
<הדס פוקס: זה באמת יפה.
<הדס פוקס: נזכיר עוד הפעם, יש לנשים הרבה ילדים באופן יחסי וזה יפה שמבחינת תעסוקה הן נמצאות במקום דומה לגברים.
<הדס פוקס: לעומת זאת אצל ערבים שיעור התעסוקה נמוך יותר לאורך כל הגילאים.
<הדס פוקס: ערביות מגיעות לשיא התעסוקה שלהן בגיל 29, משהו כזה, ומאז זה יורד.
<הדס פוקס: אז ראינו את המצב בתעסוקה ומבחינת שעות עבודה, נשים כמובן מועסקות מגברים, זה נכון בכל ה-OECD.
<הדס פוקס: ככלל שעות העבודה יורדות, זה נכון ב-OECD, זה נכון בישראל, שעות העבודה הן במגמת ירידה, אבל כשמסתכלים על חלוקה בין גברים לנשים אפשר לראות שגברים מאוד הורידו את שעות העבודה שלהם, יותר מב-OECD, ולעומת זאת נשים דווקא העלו את שעות העבודה שלהן, במעט, אבל העלו.
<הדס פוקס: אז אפשר לראות גם פה שיש צמצום פערים בין תעסוקה של נשים לתעסוקה של גברים.
<הדס פוקס: הן גם מועסקות יותר והן גם מועסקות יותר שעות.
<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים על הסיבות שבגללן נשים מועסקות חלקית, אז אפשר לראות שהסיבה העיקרית שבגללה נשים מועסקות חלקית זה בגלל שהן מטפלות בילדים, בגלל המשפחה.
<הדס פוקס: יש פה גם 'לא מעוניין לעבוד במשרה מלאה', זה הגדרה של הלמ"ס, אבל לדעתי זה די דומה לסיבה הזאת ואפשר לצרף את זה ביחד ולהגיע לכמעט 60% מהנשים שמועסקות במשרה חלקית, בגלל שהן בוחרות בזה בגלל המשפחה.
<הדס פוקס: לעומת זאת גברים, הסיבות שהם מועסקים חלקית זה סיבות מאוד מגוונות, זה בטח לא בגלל שהם מטפלים בילדים.
<הדס פוקס: חשוב לומר שזה לאו דווקא דבר שלילי.
<הדס פוקס: זה דבר טבעי שנשים רוצות להישאר בבית ולהיות עם הילדים שלהן ובאמת זה טוב שהן יוכלו, אם הן מעוניינות בזה, לעשות את זה.
עאידה תומא סלימאן: אבל אם אנחנו מסתכלות על הסיבות שנשים מקבלות משרה חלקית, יש 26% שחיפשו משרה מלאה ולא מצאו ויש 6% בגלל מחלה או נכות, זה עושה משהו כמו 32% ויש 4% - - - כלומר האחוז הוא מעניין.
עאידה תומא סלימאן: אני מסתכלת כי אני יודעת שקיבלנו דיווח על נשים, הפוך, זה אולי היה אצל נשים ערביות, שזה הפוך, הנשים רצו יותר מהגברים להשלים את המשרה שלהן.
עאידה תומא סלימאן: זה לא מתבטא בסטטיסטיקה הזאת.
<הדס פוקס: זה בהחלט יכול להיות, אין לי פה חלוקה ליהודים וערבים.
<חנה קופפר: אני חושבת שזה מתוך הסקר שאני הצגתי, סקר מועסקים ערבים.
<חנה קופפר: שם זה באמת מדובר בנשים ערביות שהסיטואציה היא אחרת.
עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת שהיה לנו סקר שאמר שנשים ערביות שעובדות במשרה חלקית מול גברים ערבים רוצות יותר - - -
<חנה קופפר: נכון, בקרב נשים ערביות השיעור של אלה שלא עובדות במשרה מלאה משום שלא הצליחו למצוא עבודה במשרה מלאה גבוה מאשר בקרב הגברים הערבים.
עאידה תומא סלימאן: וגבוה מנשים יהודיות גם.
<חנה קופפר: לא ראיתי את ההשוואה הזו, אבל אני מאמינה שזה נכון.
עאידה תומא סלימאן: לא, אם מסתכלים פה רואים את זה ברור.
<הדס פוקס: אז פה זה שיעור כולל, אז כמובן שהיהודיות שהן חלק יותר גדול מהאוכלוסייה יותר משפיעות.
<הדס פוקס: זה שנשים מועסקות פחות זה גורם משמעותי לפערי השכר ובאמת אם אנחנו מסתכלים על פער שכר שהוא גלובלי אנחנו רואים שיש פערי שכר של 33% בין גברים לנשים בשנת 2014, אבל הגורם המרכזי זה שנשים מועסקות פחות שעות מגברים.
<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים על פערי שכר לשעה אנחנו רואים שהפערים מאוד מצטמצמים ויש 6% פער שכר לשעה בין גברים לנשים וחשוב לציין שזה לא איזה משהו שהוא ייחודי לישראל.
<הדס פוקס: זה פער השכר בכל מיני מדינות ב-OECD בשנת 2013.
<הדס פוקס: אתם רואים פה את ישראל בירוק, 16%, ובסך הכול ישראל היא ממוצעת, היא אפילו קצת בפערי שכר נמוכים יותר מהממוצע.
<הדס פוקס: אז כמו שאמרתי, רוב הפערים של השכר - - -
עמיר פרץ: למה כאן את מציגה טבלה של 2013?
<הדס פוקס: אלה הנתונים הכי עדכניים שיש.
עמיר פרץ: כל הדוח מדבר על 2014.
<הדס פוקס: זה תלוי, כל נתון והמקור שלו.
<הדס פוקס: זה המקור מהאו"ם.
<ליאורה בוורס: גם רציתי להוסיף פה שהרבה פעמים מדברים על ישראל, שיש בישראל פער גדול יחסית לשאר העולם, פערי שכר, ופה אנחנו באמת רואים שפער השכר בישראל הוא דומה לממוצע במדינות אחרות.
<ליאורה בוורס: פה זה בגלל, כמו שהדס אמרה, שאנחנו מסתכלים על פער השכר לשעה ואנחנו חושבים שזה הנתון היותר חשוב להסתכל עליו מאשר פער השכר הגלובלי.
<ליאורה בוורס: כשמסתכלים בפער השכר הגלובלי ישראל יוצאת שיש בה פער יותר גדול מהרבה מדינות אחרות וזה בגלל שהפער בין שעות העבודה של נשים וגברים בישראל הוא יחסית יותר גבוה וזה משפיע על פער השכר הגלובלי.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני חושבת שלמרות ועם כל הכבוד של להסתכל על פער שכר לשעה, גם ממחקרים אחרים נודע לנו שהפער מצטמצם לא בגלל שמצב הנשים נעשה יותר טוב, אלא בגלל שמצב הגברים נעשה יותר רע.
עאידה תומא סלימאן: בזמן שהתעסוקה הולכת לכיוונים של תעסוקה בלתי ישירה ושל דרך עובדי קבלן וכו' אז נשחק השכר של העובדים הגברים, לא עלה כמו שצריך ובינתיים הנשים קצת התקרבו.
עאידה תומא סלימאן: אז בעצם הפער נסגר לא למעלה, לא בגלל שכולם זזים למעלה, אלא בגלל שכולם זזים למטה.
עאידה תומא סלימאן: כדאי מאוד לקרוא את הסטטיסטיקה עם הבנה לדקויות.
עאידה תומא סלימאן: זה מראה, וואלה המצב שלנו טוב, כאילו אפשר לחיות עם הפער, במיוחד אם משווים את זה ל-OECD ואנחנו מאוד אוהבים במדינה הזו להשוות את עצמנו לאירופה, אבל כדאי מאוד לשים לב לזה.