GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: אני גם מנצלת את ההזדמנות הזו להודות ליושב ראש הכנסת, מר יולי אדלשטיין.
עאידה תומא סלימאן: לפני יומיים פרסמנו הודעה לעיתונות בה הודענו ביחד, כיושבת ראש הוועדה, על מינוי ממונה על הטרדות מיניות לח"כיות, ח"כים, יועצים ויועצות בכנסת הזו כי אחד הדברים שהתפלאתי לשמוע עליהם כשנכנסתי לכנסת, שבעצם יש ממונה אבל היא לעובדי ועובדות הכנסת.
עאידה תומא סלימאן: כך שהשטח הזה של 120 ח"כיות וח"כים ותכפילו את זה כפול שלוש במספר היועצים והיועצות, אין כתובת לתלונה על הטרדה מינית.
עאידה תומא סלימאן: כשפניתי לכבוד היושב ראש הוא נענה מהר מאוד וכיום אנחנו מכריזים שיש ממונה ואפשר לפנות אליה ומקוות שלא יהיו הרבה תלונות.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה גם, לפני שאנחנו חושפים את תוצאות הסקר שלנו, להודות באופן מיוחד לקבוצה של נשים בעיקר וגם גברים שלולא העבודה המסורה והקשה שעשו בימים האחרונים ועושות כבר שנה שלמה איתי לא היינו מצליחות להרים יום כזה.
עאידה תומא סלימאן: אני מברכת ומודה לגב' דלית אזולאי, מנהלת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, ולצוות הוועדה, גב' אריאלה אהרון, גב' יעל ברינר והדובר רון רומן.
עאידה תומא סלימאן: לצוות מרכז המחקר בכנסת, גב' שלי מזרחי סימון וגב' שרון סופר, צוות הייעוץ המשפטי שמלווה אותנו ועושה עבודה נהדרת, עורכת הדין ענת מימון ועורכת הדין ענבר פאפו.
עאידה תומא סלימאן: ובסוף, תודה מעומק לבי לעובדי ולעובדות הכנסת מאגף הטקסים והאירועים בראשות הגב' מירי יכין ולתהילה פקטור, מנהלת האירוע הזה, על העבודה המסורה איתנו כדי להרים יום זה.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד, אני מברכת את כל עובדי ועובדות הכנסת.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו בבית הזה בדרך כלל מסתכלים החוצה ובודקים מה קורה בחוץ ומכניסים אותו לבית, הרבה פעמים אנחנו לא שמים לב שיש סביבנו אנשים ונשים, נשים נהדרות שעובדות, לפעמים הולכים בשעה אחת בלילה והן עדיין מגישות לנו את הקפה ואת התה עם חיוך גדול ומגיעים למחרת בשמונה בבוקר והן שם, אומרות ואומרים לנו בוקר טוב עם חיוך גדול.
עאידה תומא סלימאן: לכולם מגיע תודה רבה ונקווה שיום אחד נוכל גם לטפל בבעיות שלהם ובגובה המשכורת שלהם ובתנאי ההעסקה שלהם.
עאידה תומא סלימאן: אני מזמינה את גב' שלי מזרחי, החוקרת שעבדה איתנו במכון המחקר בכנסת, שגם כמובן אנחנו מודות לו.
<שלי מזרחי סימון: שלום לכולם.
<שלי מזרחי סימון: אני רוצה להצטרף לברכות ולהודות לך, יושבת ראש הוועדה, שהעלית את הנושא על סדר היום ואתגרת אותנו לערוך את הסקר.
<שלי מזרחי סימון: אני חושבת שהממצאים הם ממצאים חשובים, חלקם מאששים דברים שחשבנו אבל לא היה להם ביסוס מחקרי וחלקם מאוד מאוד מפתיעים.
<שלי מזרחי סימון: ואחרי הפרומו שעשיתי לממצאים אנחנו יכולים לעבור למצגת.
<שלי מזרחי סימון: מרכז המחקר והמידע של הכנסת התבקש לבחון את תחושת הביטחון האנושי של נשים בישראל.
<שלי מזרחי סימון: הרבה מאוד אנשים, גם בתוך הכנסת וגם מחוץ לכנסת, שאלו אותי מה זה ביטחון אנושי ואם זו לא טעות.
<שלי מזרחי סימון: אז לא, זו לא טעות, זה תרגום למושג human security מאנגלית, כאשר יש הגדרות רחבות יותר שמדברות על הבטחת איכות חייו של האדם או של הקבוצה וכוללות את כלל המדדים שנוגעים לאיכות החיים ויש הגדרות שהן מעט מצומצמות יותר ומתייחסות להיבטים ספציפיים, כמו ביטחון כלכלי, ביטחון בריאותי, ביטחון תזונתי ועוד.
<שלי מזרחי סימון: מה שמשותף לכלל ההגדרות הללו הם שני עקרונות מרכזיים.
<שלי מזרחי סימון: הראשון הוא הרחבת מושג הביטחון, אנחנו מדברים על מעבר למונח ביטחון צבאי, ביטחון פיזי.
<שלי מזרחי סימון: המושג ביטחון אנושי כולל אותו בתוכו, אבל מרחיב אותו באמת לתחומים שציינתי קודם.
<שלי מזרחי סימון: בנוסף הפוקוס הוא על הפרט, או על הקבוצה, לא על המדינה, בשונה מ-national security, אמרנו כאן שהפרט והקבוצה הם במרכז ואיכות חייהם.
<שלי מזרחי סימון: במחקר הנוכחי אנחנו התמקדנו בשמונה תחומים, בביטחון כלכלי, ביטחון תעסוקתי, ביטחון בריאותי, ביטחון סביבתי שמתייחס להיבטים שנוגעים לאיכות הסביבה, ביטחון פוליטי, שעסק בסוגיות שקשורות לזכויות, לשוויון ולתחושת אפליה, ביטחון קהילתי, ביטחון במרחב הציבורי וביטחון אישי, בתוך הבית.
<שלי מזרחי סימון: שאלות המחקר שהובילו אותנו היו: מה הם הגורמים המשפיעים על תחושת הביטחון האנושי של נשים ומה היא תחושת הביטחון של נשים בכל אחד מהתחומים האמורים שציינתי קודם.
<שלי מזרחי סימון: כמה מילים על המתודולוגיה ונעבור לאחר מכן לממצאים.
<שלי מזרחי סימון: מרכז המחקר והמידע של הכנסת ערך, באמצעות חברת טלסקר סקר טלפוני בקרב מדגם מייצג, שכלל קצת יותר מ-1,000 משתתפים, כולם בני 18 ומעלה, והסקר נערך במהלך חודש פברואר 2016.
<שלי מזרחי סימון: ונעבור לממצאים.
<שלי מזרחי סימון: אז אנחנו רואים שבהתייחס לביטחון הכלכלי מרבית האוכלוסייה מדווחת על חשש גבוה בשיעורים גבוהים, על חשש וקושי בהיבטים שנוגעים לביטחון הכלכלי.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שבקרב נשים השיעור הוא גבוה יותר ובקרב נשים ערביות בפרט.
<שלי מזרחי סימון: כך לדוגמה 77% מהנשים לעומת 63% מהגברים ציינו שהם חוששים מירידה ברמת החיים שלהם; 70% מהנשים, לעומת 60% מהגברים, דיווחו כי בשנה האחרונה הם צמצמו את הוצאותיהם השוטפות וכן כ-50% מהנשים ו-46% מהגברים דיווחו כי בשנה האחרונה הם נמנעו מפעילות פנאי ותרבות.
<שלי מזרחי סימון: היבטים נוספים שבדקנו בביטחון כלכלי הם הקושי בכיסוי ההוצאות השוטפות החודשיות והחשש לאבד את הבית בשל הרעה במצב הכלכלי.
<שלי מזרחי סימון: גם כאן אנחנו רואים שיעורים גבוהים יותר בקרב הנשים ובקרב נשים ערביות בפרט.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שלמעלה מ-40% מהנשים ולמעלה מ-30% מהגברים דיווחו שהם מתקשים בכיסוי ההוצאות החודשיות השוטפות וקצת יותר מרבע מהנשים ו-20% מהגברים דיווחו כי בשנה האחרונה הם חששו לאבד את ביתם בשל הרעה במצב הכלכלי.
<שלי מזרחי סימון: וממצב כלכלי אנחנו הופכים לביטחון תעסוקתי.
<שלי מזרחי סימון: מבחינת הביטחון התעסוקתי אנחנו רואים ששיעור הגברים ושיעור הנשים שציינו שהם חוששים לאבד את מקום עבודתם בשנה הקרובה הוא פחות או יותר זהה ועומד על כ-30%, עם זאת נשים פחות אופטימיות לגבי הסיכוי שלהן למצוא עבודה חדשה באותה רמת הכנסה במקרה שהן יפוטרו.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שרק 45% מהנשים וקצת יותר מ-50% מהגברים מעריכים כי אם יפוטרו קיים סיכוי גדול שימצאו עבודה אחרת ברמת ההכנסה שלהן כיום.
<שלי מזרחי סימון: ומביטחון תעסוקתי אני עוברת להיבטים שנוגעים לביטחון פוליטי, לשוויון, לאפליה ולזכויות ואנחנו רואים שכמעט שליש מהנשים חוששות מאפליה על רקע מגדרן.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שיעורים גבוהים בקרב נשים חרדיות, שם זה מגיע למעל 50%, ובקרב נשים ערביות, שם זה מגיע ל-45%.
<שלי מזרחי סימון: אשר לחשש מאפליה על רקע השתייכות קבוצתית, אנחנו רואים שכרבע מהאוכלוסייה דיווח על חשש מסוג זה.
<שלי מזרחי סימון: כאן אנחנו רואים מגמה מעורבת, בחלק מהקבוצות אנחנו רואים שנשים דיווחו בשיעורים גבוהים יותר על חשש מאשר גברים ובחלק מהקבוצות אנחנו רואים שגברים הם דווקא אלה שדיווחו על חשש גבוה יותר.
<שלי מזרחי סימון: קבוצות האוכלוסייה שבלטו מבחינת שיעורי החשש הגבוהים הם האוכלוסייה הערבית, שם אנחנו רואים שכ-63% דיווחו על חשש מאפליה בשל השתייכות לקבוצת אוכלוסייה, ובקרב האוכלוסייה החרדית, שם זה מגיע ל-33%.
<שלי מזרחי סימון: בנוגע לחשש מפגיעה בשל מאפיינים הנוגעים למראה.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים ששיעור הגברים ושיעור הנשים שחושש מזה הוא זהה ועומד על כ-20%.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שנשים ערביות וגברים חרדים דיווחו על חשש בשיעורים יחסית גבוהים.
<שלי מזרחי סימון: אצל נשים ערביות החשש מגיע ל-43% ואצל גברים חרדים זה מגיע ל-37%.
<שלי מזרחי סימון: היבט נוסף שבחנו הוא שוויון זכויות במדינה ואנחנו רואים שיותר ממחצית מהאוכלוסייה חשה לעתים פגועה מחוסר שוויון זכויות במדינה, שקיים פער קטן בין גברים לבין נשים.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שבקרב האוכלוסייה הערבית ובקרב האוכלוסייה החרדית השיעורים האלה מגיעים לקרוב ל-70%.
<שלי מזרחי סימון: אני עוברת לחשש מהתנהגות פוגענית מצד מוסדות המדינה.
<שלי מזרחי סימון: כאן אנחנו גם רואים שיותר ממחצית מהאוכלוסייה ציינו כי החשש מהתנהגות פוגענית מצד מוסדות המדינה משפיע על תחושת הביטחון האישי שלהם.
<שלי מזרחי סימון: גם כאן אנחנו רואים פער קטן בין גברים לבין נשים כאשר שיעור הנשים גבוה יותר ואנחנו רואים שיעור גבוה בקרב נשים ערביות, שם זה מגיע ל-74%.
<שלי מזרחי סימון: אז כחלק מהניסיון לבחון את הממשק שבין הפרט לבין מוסדות המדינה בדקנו מספר היבטים.
<שלי מזרחי סימון: אחד מהם הוא חופש הביטוי.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שכ-80% מהאוכלוסייה מרגישים בטוחים להביע את דעותיהם הפוליטיות.
<שלי מזרחי סימון: אני רוצה להוסיף כאן הערה שקשורה למתודולוגיה ולציין שהשאלה הזאת, בניגוד למרבית השאלות בשאלון נשאלה בצורה חיובית, 'עד כמה אתה מרגיש בטוח להביע את דעותיך הפוליטיות?'.
<שלי מזרחי סימון: יכול להיות שניסוח השאלה הטה מעט את התשובות כלפי מעלה.
<שלי מזרחי סימון: עם זאת עדיין מדובר בשיעורים גבוהים מאוד.
<שלי מזרחי סימון: היבט נוסף שבדקנו בממשק שמול האזרח אל מול רשויות המדינה הוא החשש מהריסת הבית.
<שלי מזרחי סימון: כאן אנחנו רואים ש-54% מהנשים הערביות חוששות מהריסת ביתן על ידי רשויות המדינה, בקרב גברים ערביים השיעור מגיע ל-23% ובקרב גברים חרדיים אנחנו רואים שזה מגיע ל-22%.
<שלי מזרחי סימון: היבט נוסף הוא החשש ממעצר או מחקירה, כשאנחנו רואים ששיעור הנשים ושיעור הגברים שציינו כי החשש ממעצר או חקירה משפיע על תחושת הביטחון שלהם מגיע לכ-30%.
<שלי מזרחי סימון: אני רק רוצה לציין שזו לא טעות, שאלנו ביטחון אישי ולא ביטחון אנושי כי ראינו שלא כולם יודעים תמיד מה זה באמת ביטחון אנושי, אז בחלק מהשאלות זה נשאל כביטחון אישי.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שבניגוד לשיעור של 30% בקרב כלל האוכלוסייה אצל נשים ערביות זה מגיע ל-80%, שזה שיעור גבוה גם בהתייחס לשיעור הגברים הערביים שדיווחו על החשש, שם זה 40%.
<שלי מזרחי סימון: היבט נוסף שבדקנו הוא תחושת הביטחון לפנות למשטרה.
<שלי מזרחי סימון: כאן אנחנו רואים שאחת מכל חמש שנים ואחד מכל ארבעה גברים אינם חשים ביטחון לפנות למשטרה.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שהשיעור הגדול ביותר בקרב האוכלוסייה הערבית, שם הם דיווחו על תחושת ביטחון נמוכה בשיעור של 33%.
<שלי מזרחי סימון: כאיזה שהיא תמונת ראי ואל מול שאלות שבדקו את הממשק שבין המדינה לבין הפרט אנחנו רואים כתמונת ראי תחושת ביטחון קהילתי מאוד גבוהה בקרב האוכלוסייה.
<שלי מזרחי סימון: כך לדוגמה כ-90% מהנשים ו-85% מהגברים דיווחו על שביעות רצון מהקשר עם התושבים באזור המגורים.
<שלי מזרחי סימון: בנוסף, כ-78% מהנשים ו-70 מהגברים דיווחו על יכולת לסמוך על עזרת התושבים באזור המגורים בעת צרה או מצוקה.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שכאן, בניגוד למדדים קודמים, שיעור הנשים שדיווחו על תחושת ביטחון הוא גבוה יותר מאשר תחושת הביטחון בקרב גברים.
<שלי מזרחי סימון: אני רוצה לציין שבקרב יוצאי ברית המועצות לשעבר אנחנו רואים יחסית שיעור נמוך של תחושת ביטחון קהילתי ובקרב האוכלוסייה החרדית אנחנו רואים שיעורים מאוד גבוהים, שמגיעים קרוב ל-95%.
<שלי מזרחי סימון: אשר לשוויון הזדמנויות בעבודה, אז אנחנו רואים ששיעור הגברים ושיעור הנשים אשר מרגישים שלא ניתנת להם הזדמנות שווה להתקדם בעבודה הוא זהה, עומד על כ-20%.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שגברים ערבים ונשים חרדיות מדווחים על תחושה של חוסר שוויון בשיעורים הגבוהים ביותר, 45% מהגברים הערביים וכ-30% מהנשים החרדיות.
<שלי מזרחי סימון: היבט נוסף שנמצאו בו שיעורים חיוביים בנוגע לתחושת הביטחון הוא המדד הבריאותי, כאשר אנחנו רואים שבקרב מרבית האוכלוסייה תחושת ביטחון גבוהה במדדים הנוגעים לביטחון בריאותי.
<שלי מזרחי סימון: כך לדוגמה 70% מהנשים ו-73% מהגברים מסכימים כי במקרה של מחלה קשה מערכת הבריאות הציבורית בישראל מספקת את הטיפול הרפואי הטוב ביותר.
<שלי מזרחי סימון: בנוסף שיעור הנשים ושיעור הגברים שענו כי שירותי הבריאות נגישים להם במידה שהם יזדקקו להם מגיעה לקרוב ל-90%.
<שלי מזרחי סימון: אני רוצה לציין שהממצאים הגבוהים האלה נכונים לכלל קבוצות האוכלוסייה.
<שלי מזרחי סימון: אני עוברת להיבטים הסביבתיים.
<שלי מזרחי סימון: כאן אנחנו רואים ש-50% מהאוכלוסייה בערך אינה שבעת רצון.
<שלי מזרחי סימון: 50% מהנשים ו-45% מהגברים חוששים ממפגעים סביבתיים באזור מגוריהם.
<שלי מזרחי סימון: כמחצית מהגברים ומחצית מהנשים מרוצים מכמות הפארקים הציבוריים והשטחים הירוקים באזור מגוריהם.
<שלי מזרחי סימון: כאן אנחנו רואים שיעורים נמוכים של שביעות רצון בקרב האוכלוסייה הערבית ובקרב גברים חרדים.
<שלי מזרחי סימון: אני עוברת לביטחון במרחב הציבורי.
<שלי מזרחי סימון: ככלל אנחנו רואים שנשים וגברים חשים בנוח ללכת ברחוב לבדם, קיים פער בין גברים לבין נשים כאשר 76% מהנשים ציינו כי הן חשות בנוח ללכת ברחוב לעומת 85% בקרב הגברים.
<שלי מזרחי סימון: אבל כשפירטנו את זה לסיטואציות ספציפיות אנחנו רואים שהפערים בין גברים לבין נשים גדלים ושתחושת הביטחון של הנשים יורדת.
<שלי מזרחי סימון: כך לדוגמה 44% מהנשים חוששות מאפשרות של תקיפה או שוד ברחוב כאשר אני רוצה לציין שבקרב נשים ערביות השיעור הזה עולה את ה-50%, רק 47% מהנשים מרגישות בטוחות לחכות בתחנת אוטובוס אחרי רדת החשיכה, כששוב בקרב נשים הערביות השיעור יורד ל-30% מהנשים שמרגישות בטוחות לחכות.
<שלי מזרחי סימון: אני עוברת להטרדה מינית, כ-30% מהנשים חוששות מאפשרות של הטרדה מינית לעומת 15% מהגברים.
<שלי מזרחי סימון: כאן אנחנו רואים שיעור גבוה במיוחד של נשים ערביות, שיעור שעולה מעל 70%.
<שלי מזרחי סימון: אני רוצה לציין גם שככל שרמת ההשכלה של נשים יורדת כך גובר החשש מאפשרות של הטרדה מינית.
<שלי מזרחי סימון: אני עוברת למצב הביטחוני.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שמרבית מהאוכלוסייה דיווחה כי הם חוששים שהם או בני משפחתם ייפגעו בעקבות אירוע ביטחוני.
<שלי מזרחי סימון: גם כאן אנחנו רואים ששיעור הנשים החוששות הוא גבוה משיעור הגברים החוששים, כ-70% לעומת 50% ואני רוצה לציין את השיעור הגבוה של יוצאות ברית המועצות לשעבר, שעד כה לא ראינו בשאר המדדים תחושת חשש גבוהה, כאן זה מאוד מאוד בולט, מעל 80% מהן דיווחו שהן חוששות להיפגע בעקבות אירוע ביטחוני.
<שלי מזרחי סימון: אני עוברת לביטחון במרחב האישי.
<שלי מזרחי סימון: לפני שאני אפרט אודות המדדים שבדקנו אני רוצה לציין שקבוצת האוכלוסייה היחידה שדיווחה על חשש ממשי ואמיתי בתוך המרחב האישי, בתוך הבית, זו קבוצת הנשים הערביות.
<שלי מזרחי סימון: כך לדוגמה בהתייחס לחשש מתקיפה פיזית מצד בן או בת משפחה אנחנו רואים שבקרב כלל הנשים השיעור הזה עומד על 4% לעומת 20% מהנשים הערביות שדיברו על החשש הזה.
<שלי מזרחי סימון: בהתייחס לחשש מתקיפה מינית מצד בן או בת משפחה אנחנו רואים שבקרב כלל הנשים השיעור הזה מגיע ל-5% לעומת 19% בקרב נשים ערביות.
<שלי מזרחי סימון: בנוסף, בהתייחס לחשש שבן או בת משפחה יפגע בבן או בת משפחה אחרת אנחנו רואים שבקרב כלל הנשים זה עומד על 6% לעומת 30% בקרב נשים ערביות.
<שלי מזרחי סימון: אלה ממצאים של שאלה פתוחה בה המשתתפים התבקשו לציין חמישה גורמים שמשפיעים על תחושת הביטחון שלהם.
<שלי מזרחי סימון: זו שאלה פתוחה שנשאלה כבר בתחילת השאלון כדי שלא תיגרם איזה שהיא הטיה מהשאלות שאנחנו שואלים.
<שלי מזרחי סימון: אני חייבת לציין שהם לא דיווחו אם הגורמים האלה משפיעים להם לחיוב על תחושת הביטחון, זאת אומרת מעלים להם את תחושת הביטחון, או שלהיפך, הם דווקא פוגמים להם בתחושת הביטחון וזה אולי איזה שהוא לקח מתודולוגי שלנו למחקרים הבאים בנושא.
<שלי מזרחי סימון: מה שאנחנו כן יודעים, שאלה סוגיות שמעסיקות אותם ונמצאות על סדר היום שלהם.
<שלי מזרחי סימון: אז אנחנו רואים ככלל שגברים ונשים פחות או יותר מדווחים על אותם גורמים, אבל אנחנו רואים שהסדר שבו הגורמים מופיעים בקרב גברים ובקרב נשים הוא מעט שונה.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רואים שיעורים גבוהים שדיווחו על מצב ביטחוני כגורם שמשפיע על תחושת הביטחון, אבל אצל גברים לאחר מצב ביטחוני מופיע ביטחון כלכלי, ביטחון קהילתי ונושא משפחה, כאשר אצל נשים לאחר מצב ביטחוני מופיע קודם כל נושאי משפחה, ביטחון קהילתי ורק לאחר מכן ביטחון כלכלי.
<שלי מזרחי סימון: התייחסנו לתוך אוכלוסיית הנשים וראינו שגם שם יש הבדלים בגורמים שמשפיעים על תחושת הביטחון האנושי.
<שלי מזרחי סימון: בקרב נשים ותיקות ובקרב יוצאות ברית המועצות לשעבר אנחנו רואים שהמצב הביטחוני הוא מאוד מאוד בולט, שזה פחות או יותר בהלימה גם עם שיעור הנשים יוצאות ברית המועצות לשעבר שדיווחו בשיעורים גבוהים על חשש אמיתי להיפגע בעקבות אירוע ביטחוני.
<שלי מזרחי סימון: בקרב נשים חרדיות אנחנו רואים שהגורמים שמעסיקים אותם זה נושאי משפחה, נושאי דת וביטחון קהילתי ובקרב נשים ערביות אנחנו רואים שהביטחון הכלכלי הוא הגורם הדומיננטי ביותר, לאחר מכן ביטחון פוליטי שעוסק, כאמור, בזכויות, בתחושת שוויון ואפליה, ובנושאים שקשורים לאיכות הסביבה.
<שלי מזרחי סימון: לסיכום, מהממצאים אנחנו רואים שתחושת הביטחון האנושי בקרב כלל האוכלוסייה נמוכה בהיבטים רבים שנמדדו, אם זה ההיבט הכלכלי, אם זה המצב הביטחוני, אם זה התחושה של שוויון זכויות או תחושת ביטחון במוסדות המדינה.
<שלי מזרחי סימון: ככלל אנחנו רואים שתחושת הביטחון האנושי של נשים נמוכה מתחושת הביטחון של גברים ולמעשה ראינו את זה בכלל ההיבטים מלבד היבט אחד שזה הביטחון הקהילתי, שם תחושת הביטחון של נשים גבוהה מזו של גברים.
<שלי מזרחי סימון: בקרב הנשים אנחנו רואים שהנשים הערביות מרגישות פחות בטוחות בכל ההיבטים, בחלק מההיבטים בפערים ניכרים וכמובן שלאור הממצאים החשובים ייתכן שיש מקום להמשיך את המחקר, להמשיך את המעקב אחר תחושת הביטחון האנושי.
<שלי מזרחי סימון: תודה רבה לכם.
<משתתפת מהקהל-שולה: יש תחושת החמצה כפמיניסטית מזרחית, אני לא יודעת לאיזו קטגוריה הכנסת אותנו, נשים מזרחיות, נשים אתיופיות, לקטגוריה של ותיקות?
<משתתפת מהקהל-שולה: למה הסוגיה האתנית היא אך ורק לנשים יוצאות ברית המועצות וכל השאר ותיקות?
<משתתפת מהקהל-שולה: ועוד הערה, היום במדינת ישראל יש גם נשים שהן מהגרות עבודה ומבקשות מקלט, שהסקר הזה לא מתייחס אליהן.
<משתתפת מהקהל-שולה: אני מרגישה שאני לא מיוצגת כמו הרבה מאוד קבוצות אתניות וכמובן גם מהגרות עבודה ומבקשות מקלט, שאני חושבת שהגיע הזמן לשנות את הסדרים האלה.
<משתתפת מהקהל-שולה: אל תשימו אותנו באיזה שהיא קטגוריה של ותיקות שאין לי מושג מה זה בכלל.
<שלי מזרחי סימון: אז אני אענה.
<שלי מזרחי סימון: לשאלתך, כן, בסקר הזה נשים ממוצא מזרחי נכנסו תחת נשים ותיקות - - -
<משתתפת מהקהל-שולה: ואתיופיות?
<שלי מזרחי סימון: אני אסביר.
<שלי מזרחי סימון: אני אשמח אם תוכלי לתת לי רגע לענות.
<שלי מזרחי סימון: אני רוצה לציין קודם כל שאלה ממצאים ראשוניים מתוך הסקר וכמובן שאנחנו מתכוונות לעשות עוד עיבודים.
<שלי מזרחי סימון: לגבי נשים אתיופיות, הן כן נשאלו, לא ניתן להציג את הממצאים בגלל שלא נכון מבחינה מתודולוגית כרגע להציג את הממצאים מאחר שמדובר בשיעורים מאוד נמוכים.
<שלי מזרחי סימון: אנחנו רצינו לעשות מדגם מייצג, השיעור של האוכלוסייה האתיופית בקרב כלל האוכלוסייה עומד על כ-1.5%, מה שהוביל אותנו לבערך עשרה משתתפים.
<שלי מזרחי סימון: לא נכון לעשות על תשובות של עשרה משתתפים ניתוח מתודולוגי, אבל הם כן נכללו בסקר.
<שלי מזרחי סימון: אני מקבלת חלק מההערות וכאמור, אלה ממצאים ראשונים מתוך הסקר.
<שלי מזרחי סימון: יכול להיות שלקראת הממצאים הסופיים שנפרסם נעשה איזה שהיא חשיבה.
<משתתפת מהקהל-שולה: הערה נוספת לתשובה שלך, אנחנו מזרחיות ואשכנזיות באותה קטגוריה של ותיקות כשאנחנו יודעות שהמוצא האתני הוא פקטור מאוד חשוב בכל הסוגיות האלה.
<משתתפת מהקהל-שולה: מן הנכון להפריד בין הקבוצות האלה ובאמת לעשות סקר ומחקר שהוא גם מבוסס על מוצא אתני.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מבקשת, קודם כל אני רוצה להודות לשלי ולצוות על העבודה הנהדרת.
עאידה תומא סלימאן: דבר שני, אני רוצה להודות לאלה שעמדו, שאלו והעירו.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שיש רבות מביניכן ורבים מביניכם שיש להם עוד הערות לתת על הסקר ואני אומרת לכם, תוך כדי עיבוד הנתונים אנחנו ישבנו ואמרנו 'אוי, למה לא עשינו את זה?' ו'אוי, למה לא התייחסנו לזה?
עאידה תומא סלימאן: ' קודם כל עיבוד הנתונים, זה מה שהיה אפשרי עד עכשיו לקראת היום הזה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נמשיך לעבד את התוצאות שיצאו אצלנו ונפרסם אותן יותר מאוחר.
עאידה תומא סלימאן: היום בואו קודם כל נכיר בזה שפעם ראשונה נעשה סקר כזה שמתייחס לאיך אנחנו מרגישות מבחינת ביטחון, בכל דבר יש תחילה.
עאידה תומא סלימאן: אני מציעה ככה, קודם כל אני רוצה להגיד, אמרתי שנמשיך לעבד את התוצאות ונלמד אותן לעומק.
עאידה תומא סלימאן: התוצאות האלה, שכבר עובדו, אתם תוכלו למצוא אותן באתר הכנסת, באתר הוועדה, ותוכלו להתעמק בידע שלהן ולהבין ובשמחה רבה ואני מתנדבת להגיד בשם צוות המחקר, שנשמח לקבל כל הערה לוועדה על הסקר הזה כדי לפתח אותו.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאנחנו יכולות להגיד, אני מאוד מקווה, אני הרמתי את הכפפה והתחלתי את הסקר הזה, בשנה הבאה, אני אהיה פה או לא אהיה פה, הכנסת הזו תמשיך להתקיים או לא, אני מאוד מקווה שהוועדה והשרה לשוויון מגדרי ייקחו על עצמם את הסקר הזה, לעשות אותו כל שנה לקראת ה-8 במרץ עם כל ההערות וההתפתחויות שיהיו לפי ההערות שלכם.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מודה על ההערות.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת גם להזכיר ולברך, באיזה שהוא שלב הצטרף אלינו חבר הכנסת אחמד טיבי, אתן בטח מכירות, חברי הכנסת עסוקים בכל הוועדות שמתקיימות, חלק ייצא, חלק ייכנס, גם חברות הכנסת, ואנחנו נמשיך לברך על כל חבר וחברת כנסת שמצטרפים אלינו.
עאידה תומא סלימאן: תודה אחרונה שאני חייבת אותה לצוות מדהים, לצוות שהקל עליי את הכניסה הזו לכנסת, לימד אותי גם ללכת במסדרונות של הכנסת, תרתי משמע, גם פיזית וגם באופן כללי, היועצים והיועצות המדהימות שלי שבלעדיהם לא הייתי משיגה שום דבר פה, סאהר אבו דבאי, רים חזן, ירא פראח וגל זייברגר.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכם מקרב לב, תמשיכו לסבול איתי, נסבול ביחד עד שנשיג עוד הישגים לנשים.
עאידה תומא סלימאן: אני מזמינה לדיון על תוצאות הסקר נשים יקרות.
עאידה תומא סלימאן: פרופ' נעמי חזן, מנהלת שותפה בפרויקט שוות במכון ון ליר וכמובן אפשר להוסיף עוד ועוד טייטלים.
עאידה תומא סלימאן: ד"ר שרי אהרוני, המרכז לחקר חינוך לשלום, אוניברסיטת חיפה, גב' נבילה אספניולי, קואליציית 1325 לחברה הפלסטינית בישראל ומנהלת מרכז אלטופולה, וגב' אסיה איסטושינה, חוקרת בפרויקט מדד הביטחון של הנשים שהתחילו את המדד ואנחנו היום הרחבנו אותו וכללנו כל מיני דברים.
עאידה תומא סלימאן: תודה על התרומה שלכן.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שאתן כמוני, ישבתן, הקשבתן וקראתן את החומר לפני זה ונדהמתן מהתוצאות.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שחלק מהתוצאות, למרות שאני מכירה את המצב, הפתיע אותי, הפתיעו אותי בחומרתן, אם זה לשלילה או לחיוב.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להתחיל בסבב של שלוש דקות של התרשמות ראשונה, מה באמת משך את תשומת לבכן בתוצאות, מה הפתיע אתכן, מה שימח אתכן, אם יש כזה דבר.
עאידה תומא סלימאן: נתחיל, נעמי, איתך.
נעמי חזן: קודם כל בוקר טוב וחג שמח.
נעמי חזן: התלבטתי אם לומר חג שמח, אבל זה שעאידה תומא הצליחה להביא אותי בחזרה לכנסת אמרתי חג שמח.
עאידה תומא סלימאן: גם לנו.
נעמי חזן: אני רוצה גם לומר בנוכחות החברות, זה הברוטו, לא הנטו.
נעמי חזן: חברתי היקרה, יעל דיין, שתמיד כדאי לזכור שפוליטיקאים באים והולכים, גם פוליטיקאיות באות והולכות, אפשר לשרת את הציבור מכל מקום, מכל עמדה וגם להיטיב עם נשים.
נעמי חזן: אז את זה חשוב לזכור בכל עת.
נעמי חזן: הסקר הזה הוא סקר מאוד מעניין, הוא לא הראשון מסוגו, נעשו סקרים כאלה בעבר על ידי קבוצות פמיניסטיות.
נעמי חזן: זה הסקר הראשון שנעשה על ידי מוסד רשמי ועצם העובדה שזה מקבל את הבולטות לפי דעתי חשוב מאוד, חשוב מאוד במיוחד כי הגיע הזמן להפסיק לחשוב על ביטחון שלא במונחים כוללניים, ביטחון אנושי הוא מושג רב ממדי וחשוב לזכור את זה.
נעמי חזן: זו התרומה הגדולה של הסקר הזה וסקרים אחרים.
נעמי חזן: הוא נותן אפשרות לחדד את מצב הביטחון האנושי של קבוצות מסוימות ובתחומים מסוימים, אבל בשלוש דקות, הערות מרכזיות.
נעמי חזן: נקודה ראשונה, אנחנו חיים בחברה חרדתית, שיהיה ברור, אין ביטחון אנושי במדינת ישראל.
נעמי חזן: נקודה שנייה, לנשים יש פחות ביטחון אנושי מאשר לגברים.
נעמי חזן: הפער המגדרי פה בולט לעין.
נעמי חזן: נקודה שלישית, התחום של הביטחון האנושי, חוסר הביטחון האנושי הגבוה ביותר הוא דווקא בתחום המרחב הציבורי וגם בתחום הביטחוני הקלאסי, פחד מאירועי ביטחון וגם בתחום של רמת חיים.
נעמי חזן: תראו, שלושה תחומים אדירים.
נעמי חזן: נקודה לפני אחרונה, מצב הנשים הערביות, בושה וחרפה למדינת ישראל.
נעמי חזן: פשוט כך.
נעמי חזן: הפער פה הוא מעל ומעבר למה שניתן בכלל לעכל.
נעמי חזן: והנקודה האחרונה, למה זה?
נעמי חזן: מאיפה הפערים האלה?
נעמי חזן: בעצם השאלה שאנחנו צריכות לשאול היום, מה הן הסיבות לפערים.
נעמי חזן: התחלה של תשובה, נשים חוששות מביטחונן הכלכלי והבריאותי והאישי והפוליטי והציבורי בדיוק במקומות שאין להן שליטה או אין להן השפעה.
נעמי חזן: זה פועל יוצא ממידור או הדחקה לשוליים של קבוצות שונות של נשים.
נעמי חזן: התשובה היא הטמעת חשיבה מגדרית, gender mainstreaming, בכל מקום, בכל מצב, או ננציח פערים.
<שרי אהרוני: כבר משנת 2004-5 אנחנו עורכות את הסקרים האלה ואנחנו מכירות את כל מה שנאמר פה פחות או יותר מזמן.
<שרי אהרוני: אני רוצה להגיד שמה שאנחנו יודעות זה שיש בעיה גדולה מאוד במדידה של תחושת ביטחון.
<שרי אהרוני: תחושת ביטחון היא לא תמיד מחוברת וקשורה לחוויות חיים של חוסר ביטחון, אלא היא רק מאפשרת לנו להבין כיצד נשים וגברים חווים את האיומים מסביבם.
<שרי אהרוני: אז אני רוצה לבוא ולומר שמבחינתי הדברים החשובים שאנחנו מגלות, קודם כל זה שיש הבדלים בין נשים וגברים, אבל כמובן שיש הבדלים בין נשים ולכן ההערה של שולה היא מאוד משמעותית, שאנחנו לא יכולות להניח, וזאת אחת הידיעות הברורות שהמחקרים האלה מראים לנו, שכל הנשים חוות את המציאות שסביבן באותו אופן.
<שרי אהרוני: זאת אמירה משמעותית כי היא מאפשרת לנו, כנשים, להתקדם גם ברמה של מדיניות, גם ברמה של הבנת השונות בינינו, גם בהבנה של יחסי הכוח בינינו ולהבין איזה סוגים של פתרונות מתאימים ומותאמים לנשים מקבוצות שונות.
<שרי אהרוני: זו תרומה אחת משמעותית כאן וזה ברור, מהסקר הזה, שנשים ערביות בישראל הן הקבוצה שחשה מאוימת בכל מקום, בכל מצב, מכל דבר, ואנחנו צריכות לשאול את עצמנו מה זה אומר עלינו כחברה.
<שרי אהרוני: אבל מעבר לזה, יש עוד משהו מאוד חזק שעולה כאן והוא שדווקא המרחב המשפחתי והקהילתי הוא מאוד חשוב עבור נשים באופן כללי.
<שרי אהרוני: כלומר המרחב הבטוח של משפחה וקהילה ושכונה שבתוכם מתגלמות שאלות של תרבות ודת ואמונה וכן הלאה הם מקומות שחשובים מאוד לנשים ונותנים להן, יכול להיות, חוסן.
<שרי אהרוני: זה משהו שאנחנו צריכות לדבר עליו גם, איך את המקומות האלה להמשיך ולדאוג שיהיו בטוחים יותר עבור נשים.
<שרי אהרוני: ודבר שלישי שאני אגיד עכשיו, כי אחרי זה אני רוצה לדבר קצת על מדיניות ועל מה קורה כשביטחון אישי ואנושי מתנגש עם ביטחון לאומי, שזאת ההכרעה הגדולה, מה קורה כשיש התנגשות אמיתית בין צרכים וחוויות חיים של נשים לבין האופן שבו מוגדר סדר היום הלאומי הביטחוני.
<שרי אהרוני: לפני שאני אגיד את זה אני רוצה להתייחס לכך שאנחנו צריכות לזכור שתחושת חוסר הביטחון של נשים היא לא לגמרי סובייקטיבית, היא מתרחשת בתוך הקשר.
<שרי אהרוני: כשחוקרות פמיניסטיות ופעילות פמיניסטיות התחילו בכל העולם להשתמש במושג human security, הן לא עשו את זה בתוך רִיק, רק כדי להרחיב את מושג הביטחון כמשהו רטורי, הן עשו את זה בגלל שהעולם שאנחנו חיות בו משתנה, בגלל שאיומים, מה שקראנו פעם מלחמה, שהיה חזית ועורף, כבר לא קיים, זאת אומרת מה שאנחנו רואות היום הם סוגים של כל מיני לחימות, מלחמות, שבהם יש טשטוש גדול מאוד בין הבית ושדה הקרב.
<שרי אהרוני: יש חשיפה של אוכלוסיות אזרחיות לאלימות מלחמתית באופנים שלא היו ברוב העולם לפני 20 ו-30 שנה ככה.
<שרי אהרוני: זאת אומרת יש שינוי במציאות הזו.
<שרי אהרוני: הדבר השני שקרה זה שהמדינה, שהייתה פעם מדינת רווחה בישראל, וגם במקומות אחרים, הלכה וצמצמה את השירותים שלה ואת התמיכה החברתית והכלכלית שלה ונשים נפגעות מכך, נקודה.