GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: המבחן הסופי זה מבחן התוצאה ולצערי הרב כנראה אין לנו מישהו ממשרד החינוך היום בישיבה, למרות שחלק גדול מהעשייה אמור להיות מוטל עליהם בהעלאת מודעות וגם יועצות חינוכיות שיש עליהן חובת דיווח במקרה של נישואין - - -
חגי מויאל: אין חובת דיווח.
קריאה: אפשר לשלוח נזיפה של הוועדה, כולם ידעו על זה - - -
חגי מויאל: אבל בכל אופן אין חובת דיווח על פי החוק הזה על מערכת הרווחה.
חגי מויאל: בחוק הספציפי הזה אין חובת דיווח על משרד החינוך לדווח על נישואי קטינות.
חגי מויאל: החוק אומר, לפי איך שאני קורא אותו, שהוא מחייב גופים מאוד ספציפיים וזה לא כולל את החינוך ולא הרווחה.
חגי מויאל: מבחינת החוק.
עאידה תומא סלימאן: בשבילי אם עובדת סוציאלית לא מבינה שלחתן ילדה בגיל כזה היא קטינה, היא לא - - -
חגי מויאל: לא, אני אומר - - -
קריאה: אם זה בניגוד לחוק ודאי.
חגי מויאל: לא, אם זה בניגוד לחוק יש דיווח, אבל לא על פי החוק כאן.
עאידה תומא סלימאן: לא אכפת לי מהחוק הזה, מה שהוא אומר, אכפת לי מהראייה המשפטית.
עאידה תומא סלימאן: עובדת סוציאלית שתופסת חיתון ילדה קטנה מחוץ לחוק בצורה כזו, זה אומר פגיעה ישירה ואינוס של קטינה והיא חייבת לנסות להגן על הילדה הזו מתוקף תפקידה כעובדת סוציאלית.
עאידה תומא סלימאן: בגלל זה אני שואלת כמה מהתלונות האלה הועברו על ידי פקידות סעד או עובדות סוציאליות או מורות בבתי ספר.
עאידה תומא סלימאן: ואני יודעת, יש היום טרנד שבתי ספר מקבלים ילדות שהתחתנו בצורה כזו ומחזירים אותם לספסל הלימודים.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לאפשר לילדה כזו שתמשיך את הלימודים שלה, אבל מצד שני אני שואלת את המערכת, שעומדת ואמורה הייתה להגן עליה, שזה נון שלה.
עאידה תומא סלימאן: עכשיו פתאום הם פמיניסטים, הם רוצים שהיא תמשיך ללמוד.
קריאה: אנחנו שמענו שיש מקומות שזה ממש כבד לבוא לבית הספר.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד לך שלפני שנה, בסיום לימודי תיכון, בכל התקשורת הערבית, בכל אתרי האינטרנט, חגגו על העובדה שילדה הגיעה לקבל את תעודת הסיכום עם הבגד הלבן, זה היה ביום החתונה שלה.
עאידה תומא סלימאן: זה היה כאילו הדבר הכי יפה שהיו יכולים להראות באתרי האינטרנט.
עאידה תומא סלימאן: לא ראו בזה משהו שאמור להיות משהו מצמרר, משהו שהוא לא בסדר.
עאידה תומא סלימאן: משרד משפטים, הפרקליטות, הועברו אליכם תיקים, מה קרה איתם?
הדר פרנקל: אני אתחיל בזה שאני שהנתונים שלנו הם מאוד מוגבלים, מערכת המחשוב שלנו לא מספיק טובה ולכן - - -
עאידה תומא סלימאן: את זה אנחנו למדנו כבר מכל הישיבות הקודמות.
הדר פרנקל: לפני שבאתי לפה דיברנו על כמה מביך זה שבחודש אחד אנחנו באים ונותנים את ה-disclaimer, הזה על זה שהנתונים שלנו לא מספיק טובים.
הדר פרנקל: הם לא מספיק טובים.
עאידה תומא סלימאן: לא הועברו אליכם כל כך הרבה תיקים.
הדר פרנקל: נכון.
הדר פרנקל: מהנתונים שכן הצלחנו להפיק בשנתיים האחרונות, או קצת פחות שנתיים, שמאז ההעברה היא בסמכות הפרקליטות, לפני כן זה היה בסמכות התביעה המשטרתית, נפתחו אצלנו בסך הכול 15 תיקים ולא הוגש אף כתב אישום.
הדר פרנקל: 14 נסגרו, אחד הועבר ל - - -
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת נסגרו?
עאידה תומא סלימאן: מאיזה סיבות?
הדר פרנקל: אז מבחינת הסיבות, אין לי מידע ספציפי על התיקים האלה.
הדר פרנקל: אני כן יכולה להגיד שאנחנו מתכוונים בפירוש, כמו שאמרתי, להזמין את כל 14 התיקים האלה פיזית אליי למשרד כדי שאני אוכל להבין אחד אחד למה הם נסגרו.
עאידה תומא סלימאן: תסלחי לי, אני רוצה פעם אחת לשים לזה איזה שהוא גבול.
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה וזה לא נגדך אישית, אבל אני מאוד מבקשת להעביר את זה למערכת וזה יועבר בכתב, הפרקליטות ידעה שהיא מוזמנת לדיון הזה, 15 תיקים, היה אפשר לקבל אותם ביום אחד, לעבור לרשום סיבה סגירה, זה ייקח מכם שעה.
עאידה תומא סלימאן: זה בעיניי זלזול בדיונים שלנו בוועדה, זה לא יחזור על עצמו.
עאידה תומא סלימאן: כל פעם שתגיעו אני לא אקבל את התירוץ הזה.
עאידה תומא סלימאן: יש לכם הרבה זמן כשאנחנו מזמינים לישיבה הזו, תכינו.
עאידה תומא סלימאן: כמו שאני יושבת ועושה הצלבת מידע כדי שאני אקיים דיון רציני ואוספת מידע, אתם יכולים לעשות את זה.
הדר פרנקל: אז קודם כל אני מסכימה ואני מתנצלת, זה דבר ראשון.
הדר פרנקל: דבר שני, אנחנו מוזמנים לדיון חמישה ימים לפני הדיון, זה לא מספיק זמן להזמין תיקים מהארכיב, התיקים נשלחים חזרה למשטרה אחרי שהם נגנזים, זה קצת יותר מורכב מבחינה לוגיסטית.
הדר פרנקל: אני כן מוכנה להתחייב פה שאנחנו נעשה את הבדיקה הזאת ואני מניחה שיהיה דיון בוועדת חוקה בעקבות הדיווחים של סוף שנת 2015 ולדיון הזה אנחנו נבוא עם הנתונים האלה.
הדר פרנקל: זה חד משמעית.
הדר פרנקל: אני כן יכולה להגיד למה התיקים האלה נסגרים באופן כללי.
הדר פרנקל: יש פה גם שאלות ראייתיות מורכבות, וכמו שצוין פה, העבירות נחשפות הרבה פעמים בחלוף הרבה זמן, לפעמים אחרי שהן התיישנו ואז בכלל אין שום אפשרות להגיש כתב אישום.
הדר פרנקל: חוץ מזה, הרבה פעמים הנישואים האסורים מבוצעים מחוץ לבית הדין והרבה פעמים מחוץ למדינת ישראל, ברמאללה, בשכם, במזרח ירושלים, אז זה מוסיף מורכבות ראייתית מאוד גדולה.
הדר פרנקל: חוץ מזה, בני זוג נשואים לא יכולים להעיד אחד נגד השני על פי חוק, אז זה גם קושי ראייתי, שנניח שנצליח להגיד כתב אישום, אין לנו ראיות, הם לא יכולים להעיד אחד נגד השני.
הדר פרנקל: זה מבחינה ראייתית.
הדר פרנקל: מבחינת העניין לציבור, החוק הפלילי מאוד מוגבל בכלים שלו, במה שהוא יכול לעשות, והוא מאוד דורסני.
הדר פרנקל: לפעמים לבוא לאכיפה פלילית, זה גורם יותר נזק מאשר תועלת לבני הזוג, לכן אנחנו מתכוונים למקד את האכיפה באמת במשיאים, ככל שאנחנו מצליחים לשים עליהם יד, המדיניות הזו היא משותפת לנו ולמשטרה, ולהיות יותר זהירים בהעמדה לדין של בני הזוג עצמם.
הדר פרנקל: החוק אומר שהעבירה היא גם של בני הזוג ואנחנו מתכוונים לאכוף גם את זה.
עאידה תומא סלימאן: העבירה היא גם של בני הזוג.
הדר פרנקל: כן.
עאידה תומא סלימאן: זה דבר שצריך לחשוב עליו.
עאידה תומא סלימאן: אם אנחנו רוצים להגן עליהם, כי הם לא אחראים מספיק כדי להתחתן ומצד שני אנחנו מתחשבנים איתם על עבירה שהכריחו אותם לעשות.
עאידה תומא סלימאן: מה ההיגיון בזה?
הדר פרנקל: יש אפשרות מבין בני הזוג להעמיד לדין את הבעל, שהוא הרבה פעמים - - -
עאידה תומא סלימאן: אם הוא לא קטין.
עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל הוא מבוגר, כן, נכון.
הדר פרנקל: אני רק אסיים בזה שיש טיוטת הנחיה של פרקליט המדינה, שעתידה לצאת מאוד בקרוב בנושא הזה, של שיקולי העמדה לדין בתיקים הבאמת רגישים ומורכבים האלה.
הדר פרנקל: אין מה לעשות, להכניס את המשפט הפלילי לתוך התחום המשפחתי הזה זה מורכב, צריך לעשות את זה בעדינות, בזהירות, עם הרבה שיקול דעת והמטרה של ההנחיה הזו היא אל"ף, להגביר את המודעות לקיומה של העבירה, ובי"ת, להתוות לפרקליטים שמכינים את כתבי האישום או מחליטים על סגירת תיק את השיקולים שהם צריכים לשקול, כמו הגיל, כמו פער הגילאים ביניהם, כמו האם הם מנהלים איזה שהיא מערכת חיים תקינה, מערכת זוגית תקינה, שעכשיו - - - , דברים מהסוג הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני אסכם בסוף, אבל אנחנו נרצה לראות את ההנחיה הזאת.
מהא מראענה: אני מהחקיקה במשרד המשפטים.
מהא מראענה: אנחנו אמונים על הדיווחים שמגיעים מבתי הדין השרעיים והדרוזים ולצערנו 2013 כן דיווחנו, אבל ב-2014 חלק מהנתונים שקשורים לבתי הדין לא קיבלנו ולכן לא דיווחנו.
מהא מראענה: חלק מהעניין היה עניינים טכניים, כמו הבחירות השנה ופגרת הכנסת וכל מה שקשור לזה.
מהא מראענה: אבל יצרנו קשר עם היועמ"ש של בתי הדין השרעיים, ראיתי שיש לכם את הנתונים, הוא ציין שהנישואים עצמם לא מתבצעים דרכם, כמו שאמרתם, ולכן הם לא מדווחים.
מהא מראענה: בכל מקרה שמגיע אליהם כדי להוציא פסק דין הם לא שולחים דיווחים, זה נושא שצריך לטפל בו.
עאידה תומא סלימאן: מי לא שולח דיווחים?
מהא מראענה: בית הדין השרעי.
עאידה תומא סלימאן: הפסיקו לשלוח דיווחים?
מהא מראענה: ב-2013 הם שלחו, לאחר שתוקן החוק, וב-2014 הם לא שלחו.
מהא מראענה: זה משהו שאנחנו צריכים לטפל בו מולם.
עאידה תומא סלימאן: אז השמועה שהגיעה אליי נכונה.
עאידה תומא סלימאן: שהפסיקו להעביר לכם דיווחים.
עאידה תומא סלימאן: והטענה שכל מה שהועבר לא נעשה איתו, בגלל זה הם הפסיקו לשלוח.
מהא מראענה: אני לא בטוחה, לא הייתי אז במשרד, אבל יכול להיות, אני לא - - - במהלך השנה אנחנו כן קיבלנו דיווחים מבתי דין שרעיים מסוימים.
מהא מראענה: מה שכן, היועמ"ש של בתי הדין ציין שלרשם הנישואים יש הוראה מפורשת לא לערוך נישואים כנגד החוק והם קוראים לסדר את מי שמפר.
מהא מראענה: כמו כן יש סנקציה לרשמי נישואים שמפרים את החוק, אפשר לשלול לרשמי הנישואים את האפשרות לרשום נישואין.
מהא מראענה: זאת אומרת קיים כאן כלי טיפולי, הבעיה כאן - - - שרושמים את הנישואים.
מהא מראענה: אז ברמה של רישום, הוא אומר שבתי הדין השרעיים מונחים שלא להשיא, עיקר הבעיה נמצא במי שבא לרשום בדיעבד, ועל זה אין, כמו שאמרתי, דיווח.
מהא מראענה: אני יכולה להגיד על בתי הדרוזיים שבסוף 2013 היו אפס מקרים, הם דיווחו.
מהא מראענה: ב-2013 עד מרץ 2014, בתקופה הזו של שלושה החודשים היו 6 מקרים.
מהא מראענה: מאז 2014, שנה מאז, היו אפס מקרים לאחר מכן.
מהא מראענה: זה הדיווח שקיבלנו.
עאידה תומא סלימאן: אתם מקבלים גם דיווחים מבתי דין למשפחה על ההיתרים?
הדר פרנקל: יש לך, נכון?
מהא מראענה: כן, זו הפרקליטות האזרחית, אבל הם ציידו אותי במספרים שלהם.
מהא מראענה: הנתונים שיש פה, זה שהשנה, ב-2015 הוגשו 65 בקשות להיתר מבית המשפט לענייני משפחה והתקבלו בסך הכול 44, 39 מתוכם זה נשים בגיל 17 עד 18, 5 זה 16 עד 17.
מהא מראענה: אני יודעת מהפרקליטות האזרחית שהם מתנגדים בלמעלה מ-90% מהבקשות להיתר, כשבית המשפט מתיר זה בניגוד לעמדת הפרקליטות, על פי רוב זה בניגוד לעמדת הפרקליטות.
עאידה תומא סלימאן: משרד הבריאות, אני אשמח לשמוע מה אתן עושות בנושא.
מלכה פרגר: קודם כל אני רוצה לחזור על מה שאמרתי קודם, שלבריאות בכלל, לא רק למשרד הבריאות, לכל מערכת הבריאות יש תרומה מאוד גדולה לנושא.
מלכה פרגר: אני רוצה לחכות ולקוות שאנחנו נהיה חלק מתוך כל המערך המטפל.
מלכה פרגר: אני חושבת שמאוד חשוב רצף הטיפול והקשר בין כל הגורמים והתרומה שלנו, אנחנו יודעים שלמצבים גם של חיתון ילדות, אם אנחנו מגדירים את זה גם כאלימות ואנחנו יודעים שהנישואים האלה גורמים גם ללידות מאוד מהירות, זאת אומרת שיש כאן השלכה גם על הבריאות של הילדה הקטינה וגם על התינוק שייוולד.
מלכה פרגר: אם אמרנו שאותה ילדה, היא לא בשלה מספיק להיכנס לתוך מערכת כזו, היא גם לא בשלה מספיק לשמור על הבריאות שלה במצב של היריון או במצב של אלימות או כפייה או לחץ או מגורים בתוך משפחה של הבעל, שהיא מאוד לוחצת ולפעמים היא גם סופגת אלימות מתוך המשפחה המורחבת.
מלכה פרגר: אני חושבת שהמקום שלנו זה גם במניעה וגם בטיפול.
מלכה פרגר: גם הרפואה הראשונית, שזה רופא ילדים או רופא משפחה, מרגע שהוא יודע שיש ילדה במצב כזה שמחותנת או בהיריון, הוא יכול גם להעלות את המודעות שלה לבריאות, לעשות את הבדיקות המתבקשות.
מלכה פרגר: טיפות חלב.
מלכה פרגר: בטיפות חלב אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד גדולה בכל המערכת לאיתור אלימות.
מלכה פרגר: חיתון של ילדות זה גורם מאוד משמעותי כגורם לאלימות.
מלכה פרגר: זאת אומרת שכל האחיות בטיפות חלב וכל הרופאים מוכשרים לזה, לאתר את הסימנים, לדעת איפה להתערב וגם ללוות את הקטינה, גם במצב של היריון.
מלכה פרגר: מערכת הבריאות היא מערכת אוניברסאלית, זאת אומרת גם הקטינות האלה שמתחתנות, או ילדות שמחתנים אותן, מן הסתם לא יגיעו לשירותי הרווחה או לארגונים אחרים כי רוצים להסתיר אותן, באיזה שהוא שלב הן יגיעו לרופא מטפל כי הן צריכות את זה.
מלכה פרגר: אז מאוד חשוב שיהיה הקשר איתנו.
מלכה פרגר: והדבר האחרון שאני רוצה להוסיף, שיש לנו בכל המחוזות של לשכות הבריאות עובדות סוציאליות מחוזיות מרכזות נושא בריאות למשפחה, שמתכללות את השירותים בכל מערכת הבריאות, גם קופות חולים, גם טיפות חלב, גם משרד הבריאות, בתי חולים והכול.
מלכה פרגר: אפשר מאוד להיעזר בהן.
מלכה פרגר: הייתה לנו תכנית בצפון, יש קהילה של חרדים שהם מתחתנים מאוד מאוד מוקדם.
עאידה תומא סלימאן: בטבריה?
מלכה פרגר: כן, אני חושבת שבטבריה.
מלכה פרגר: העובדת הסוציאלית המחוזית שלנו בצפון עבדה עם הרבניות של הקהילה הזאת כדי להביא אותם למודעות, מה זה אומר, מה ההשלכות של הנישואים האלה ואלימות ולאתר.
מלכה פרגר: עבודה מאוד קשה, אבל אנחנו יכולים להשקיע גם במקומות האלה, גם מקבלים אותנו ביתר קלות, זה לא סטיגמטי כמו שירותי הרווחה, סליחה, אנחנו בכל זאת שירות אחר.
מלכה פרגר: אני מאוד אשמח שתכניסו אותנו כגורם חשוב ומשמעותי לתוך הסיפור ואנחנו ניקח את זה ונרים את זה גם בתוך המשרד, בתוך המחלקה לאלימות ונעשה כמיטב יכולתנו לקדם את הנושא.
עאידה תומא סלימאן: מישהו רוצה להוסיף?
עאידה תומא סלימאן: משרד הרווחה, אין לכם מה - - -
ציפי נחשון גליק: משהו ספציפי לא.
ציפי נחשון גליק: קודם כל אני מתנצלת על האיחור, אני רק אתמול אחר הצהריים ידעתי על הדיון הזה והייתי בדיון אחר.
ציפי נחשון גליק: אני רוצה לומר שבעיקר בטיפול שלנו עם נערות מנסים לעשות עבודת מניעה.
ציפי נחשון גליק: לפני מספר שנים כשאיתרנו ביישוב מסוים שזאת הייתה המגמה ומרוב שהנערות היו כל כך מוקסמות הן היו משתדכות בגיל 13 ו-14 לבן הזוג שלהן שהוא מבוגר ונוצרה מעין מגיפה כזו, שכאילו הייתה מין קנאה כזו והייתה תופעה שהייתה מאוד גדולה בממדים שלה ועשינו תכנית נקודתית, גם עם העובדים הסוציאליים, גם עם מובילי הקהילה, גם הדתית וגם הלא דתית.
ציפי נחשון גליק: באמת אחרי התערבות מאוד מסודרת, כולל משרד הבריאות, מפני שהסתבר שהן מהר מאוד גם נכנסות להריון, יולדות עד גיל 21 כבר שלושה-ארבעה ילדים ונכנסות למצבי דיכאון מאוד מאוד קשים, וזה הוביל לתוצאה מאוד טובה של הפחתה בכמות הנערות שהובילו אותן לאירוסין בגיל 13-14.
ציפי נחשון גליק: אחרי ארבע שנים שבדקנו הייתה הפחתה במספר הנערות.
ציפי נחשון גליק: באופן כללי השירות שלנו יותר עוסק בהיבט של המניעה.
ציפי נחשון גליק: במקרים שזה בניגוד לחוק יש דיווח לפקידי סעד.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שבעשייה של ועד הפעולה לדיני אישות שייסדנו אז בזמנו כדי לשנות את החוק של בתי הדין למשפחה, כאשר הוא חוקק ב-95' ואחר כך התחלנו להיכנס לכל הנושא של נישואי קטינות ועשינו את המחקר הראשון בנושא הזה, ועל הנערות מתחתנות בגיל כל כך צעיר, עסקנו ופיתחנו תכנית להעלאת מודעות, שנכנסה להרבה מקומות.
עאידה תומא סלימאן: חלק מהמקומות שנכנסנו זה היה הבתים החמים של נערות במצוקה ושל כל מיני מקומות אחרים ובבתי הספר.
עאידה תומא סלימאן: לצערי משרד החינוך לא נמצא פה, לא שהייתי מקבלת הרבה תשובות אם היו נמצאים, בתקופה האחרונה אנחנו מתקשים להוציא תשובות ממשרד החינוך.
עאידה תומא סלימאן: לצערי אין תכנית אחת במשרד החינוך שמתייחסת לנושא הספציפי הזה.
עאידה תומא סלימאן: כל העבודה שנעשתה, ואנחנו עשינו מאות ואלפי הרצאות בבתי ספר, כולנו עשינו בהתנדבות ועדיין עושות אותה בהתנדבות ואני חושבת שאחד הנושאים שצריך להמשיך לעבוד מול משרד החינוך בנושא הזה, אני הייתי רוצה שכל התכניות של הבתים החמים, להכניס את הנושא של חיתון קטינות, אני יודעת שעכשיו אתם מרושתים ויש לכם יותר בתים חמים לצעירות ויש כל מיני פעילויות, גם להכניס, חלק מהתכניות שם יהיו בנושאים האלה.
חגי מויאל: אני לוקח על עצמי, יש תכנית שמשותפת לנו ולמשרד החינוך, שזה חברות וזוגיות ואחר כך הנושא של מניעת אלימות, תכנית שפרוסה דווקא על בסיס נתונים של משרד החינוך במשהו כמו 90% מבתי הספר התיכוניים בארץ, להעלות את הנישה הספציפית הזו ולחדד אותה גם בתוך התכניות האלה, כי היא לא הודגשה אף פעם בתוך התכניות.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת, כאשר מדברים נושא של חברות וזוגיות, ואנחנו דיברנו על זה בוועדה ואנחנו אמרנו שחלק מההתנגדות של בתי הספר הערביים לתכנית הזו זה הפחד מלתת אשרור ולגיטימציה ליחסים לפני נישואים.
עאידה תומא סלימאן: אבל אני חושבת, ידוע כמה אני נגד כל הנושא של רגישות תרבותית, אבל אם צריך אז לבנות תכניות מותאמות לצרכים של החברה.
עאידה תומא סלימאן: אחד הצרכים של החברה זה למנוע - - -
חגי מויאל: חברות וזוגיות יצאה השנה בהתאמה, גם ברמת השפה וגם ברמת החשיבה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא מדברת על השפה, אני מדברת על הצרכים.
עאידה תומא סלימאן: מותאמות לצרכים של החברה, לבעייתיות, לענות על הבעייתיות של החברה.
עאידה תומא סלימאן: כאשר החברה עדיין לא נותנת שום לגיטימציה לחברות בין צעירים צריך לחפש איך לעשות את העבודה בצורה כזו שתמנע מצבים כאלה.
עאידה תומא סלימאן: אני כל הזמן שמעתי מהאמהות כאשר הנחיתי והרציתי בנושא של חיתון ילדות, הן היו אומרות לי 'אבל הן מתאהבות והיא רוצה אותו', אז הייתי שואלת אותן, 'תגידי, אם הבת שלך מחליטה היום שהיא חוזרת ב-2:00 כי היא נסעה עם חברים לבלות באיזה מועדון לילה, היית מסכימה?' היא אומרת לי 'לא', 'אז למה את חושבת שלהתחתן בגיל כזה זה פחות לפגוע בעצמה?
עאידה תומא סלימאן: למה את פתאום כולך קשובה לרצונות שלה?
עאידה תומא סלימאן: ' אבל מצד שני אי אפשר לא להתייחס גם לצעירות עצמן, שמגדלים אותן בצורה כזו ומצד שני בורחות ממצבים קשים בבית וכו'.
עאידה תומא סלימאן: אז הייתי מציעה, במקום להשקיע בנושא של תכנית שהיא רק מתאימה מבחינת שפה ופה ושם מתקנים, לבנות תכניות שעונות על הצרכים של האוכלוסייה הערבית.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכולם על זה שבאתם וטרחתם והגעתם ואני מודה על המידע שניתן, ולמרות זאת אני הייתי רוצה לקבל תשובות על הפער שנוצר פה ב - - -
טובי בן שלום: זה לא מובן.
עאידה תומא סלימאן: בנוסף לכך הייתי רוצה לקבל פילוח גם על מאיפה הגיעו התלונות אליכם וכמה הועברו.
עאידה תומא סלימאן: את נתת את כל הנושא של 57 שעדיין בחקירה, אם אפשר לקבל באופן מסודר בשנתיים האחרונות אלינו לוועדה והסבר על הפער שנוצר בין ההעברה - - -
טובי בן שלום: זה דבר שצריך לבדוק ולתקן.
טובי בן שלום: הסבר לא יועיל, תיקון יעזור.
טובי בן שלום: אנחנו נהיה בקשר, כבר החלטנו את זה.
עאידה תומא סלימאן: או תיקון, או שהם יעמדו על שלהם שהעבירו אליכם ואז אנחנו נדע איפה זה - - -
טובי בן שלום: לא משנה, אנחנו צריכים לבדוק את זה.
טובי בן שלום: מבחינתנו זה לא יעבור לסדר היום.
מאיר ברקוביץ: מה שאנחנו נעשה, אני אומר את זה כבר פה, שזה יהיה ברור לפרוטוקול, שאת כל ה-300 או 400 או כמה תלונות שהיו, עותקים של כל התלונות האלה יועברו אלינו ואנחנו נבדוק את כל השרשרת, לראות מה נעשה בדרך, אם זה בעיות של דואר, או זה בעיות של - - - כי אין התלונה שמוגשת על ידי מישהו שבא להגיש תלונה, זה משהו שנשלח בדואר.
מאיר ברקוביץ: אז קודם כל צריך לראות - - -
טובי בן שלום: חשוב להדגיש את זה, זה לא מישהו שבא פיזית.
עאידה תומא סלימאן: הם שולחים לכם בדואר הרגיל?
טובי בן שלום: כן, דואר רגיל.
עאידה תומא סלימאן: כולם יודעים שאי אפשר לסמוך על הדואר.
טובי בן שלום: יכול להיות שאת תצאי עם איזה שהיא חשיבה שצריך שכל רפרנט מחוזי ימסור מידע כל כך חשוב ידנית.
טובי בן שלום: אולי זה דבר - - -
מאיר ברקוביץ: אנחנו נעשה את הבדיקות ואז נראה מה - - -
עאידה תומא סלימאן: אתם טובים בחקירות ובבדיקות ואני סומכת עליך, סגן ניצב ברקו, שאני אקבל את התשובות.
עאידה תומא סלימאן: אחרי שנדע איפה היה הפער הזה, למה התקיים, אנחנו נדע לתת פתרונות ולהציע איך אפשר לגשר על הפער הזה.
מאיר ברקוביץ: אני מקווה שזה יהיה הפוך, כשאנחנו נמצא את הפער אנחנו נגיד לכם גם מה הפתרונות שמצאנו.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה.
עאידה תומא סלימאן: אני הייתי רוצה לקבל את המידע מהפרקליטות.
עאידה תומא סלימאן: מסמך מסודר, מפלח את התיקים, נסיבות הסגירה ומה חסר בכל תיק.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה חלק מהקשיים, או ההתלבטויות או החסמים שאתם נתקלים בהם כדי לבצע את המוטל עליכם.
עאידה תומא סלימאן: כמו שאת אמרת, שטובת הזוג עצמו ופגיעה בחיי המשפחה וכו' וכו'.
עאידה תומא סלימאן: אם אפשר לקבל אותם באופן מסודר כדי גם לחשוב על פתרונות אפשריים.
עאידה תומא סלימאן: ואת מסמך ההנחיה שאתם רוצים להוציא.
עאידה תומא סלימאן: אני הייתי רוצה לסכם, אני מודה גם למרכז רקמן וגם לספא על הנתונים, אבל אני גם מסכימה שצריך לבנות תכנית שהיא יותר ברורה, שמנסה לשלב את הכוחות גם בין משרד הבריאות, שיכול להיות שהוא ממש בחזית של המפגש הראשון עם הקטינה הזו שבאה ברוגע לספר על המצב שלה כדי לקבל את השירות, בין משרד הרווחה, משרד החינוך, משרד המשטרה והארגונים שפועלים בנושא כדי לבנות תכנית כוללת, שתזרים מידע ותוכל לשלב את כל המאמצים כדי להגיע לתוצאות יותר טובות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו נבחן את התכנית של מרכז רקמן ואולי נקיים דיון יותר מקצועי, מאשר רק סטטיסטיקות וכו', כדי למצוא פתרונות.
עאידה תומא סלימאן: אני ארצה לקדם את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מודה לכולם.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו ננסה לקבוע פגישה משותפת, שלנו ושל ועדת חוקה, חוק ומשפט, כדי לקבל את הדיווחים על שנת 2015.
עאידה תומא סלימאן: אני תמיד טוענת שהבחינה המגדרית בנושאים האלה היא הרבה פעמים יותר חשובה כדי לעבור את המחסומים, לגלות דרכי פעולה, מאשר אנשי חוק, עם כל הכבוד לכל אנשי החוק שקיימים בעולם, יש כאלה שיש להם ראייה מגדרית, אני לא מנסה לפגוע.
עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את ישיבת הועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי ואנחנו היום נקדיש את הישיבה הזו לשילוב גורמי תיירות במאבק בסחר בנשים ובזנות.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להתחיל קודם כל בברכה לשר התיירות יריב לוין, שנענה באופן הכי מהיר עד עכשיו מבין השרים, כאשר ביקשנו את השתתפותו בוועדה.
עאידה תומא סלימאן: הדיון היום הינו חלק מן הדיונים והמאמץ שלקחתי על עצמי ולקחה על עצמה הועדה הזו מתחילת הכנסת ה-20, להקדיש מאמץ למאבק בתופעת הזנות וסחר בנשים, תוך כדי הדגשים על אכיפה, חקיקה ומניעה, תוך העלאת מודעות ואני מן המאמינות הגדולות בשילוב כמה גורמים בעשייה כדי שנגיע למקסימום של תוצאות.
עאידה תומא סלימאן: כבר קיימנו בוועדה הזו שש ישיבות סביב הנושא הזה מתחילת הכנסת ה-20, וכמו כן קיימנו שני סיורים בשטח כדי להכיר יותר את התופעה, כדי להבין, כדי להכיר גם את הגורמים של ארגונים ושל נשים נהדרות, שנאבקות יום יום בשטח בתופעה, אבל גם מספקות את התמיכה ואת הטיפול שנשים מנוצלות מועסקות בזנות צריכות אותן.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה להגיד שכנראה עם כל המאמצים האלה אנחנו רואים תוצאות של אכיפה מוגברת.
עאידה תומא סלימאן: אני חייבת להגיד שכל יום אני מקבלת הודעת s.m.s.
עאידה תומא סלימאן: שאומרת לי "עוד מועדון נסגר", "עוד שלט הוחשך" זה עושה לי את היום, זה עושה לי את היום ואני מרגישה שבאמת, אולי, אולי, אנחנו עולות על הדרך שאיתה אפשר לדלל את התופעה הזו.
עאידה תומא סלימאן: אתמול התבשרתי שבית המשפט לעניינים מקומיים בחיפה קבע כי גם מועדון החשפנות "girls" ייסגר מיידית, לאחר שלפני שבועיים ידענו שהחשיכו כבר את השלט של המועדון הזה, והוא ייסגר בשל סכנה מיידית וחמורה לסדר הציבורי.
עאידה תומא סלימאן: זה על סמך מידע מודיעיני חסוי שהגישו עירית חיפה ותביעות רישוי מחוז חוף, ואני באמת מודה לכם על העשייה הנהדרת.
עאידה תומא סלימאן: המשטרה מצטרפת – ויכול להיות שאני מגזימה כשאני אומרת 'מצטרפת' כי אתם הייתם חלק מן המאמץ הזה אבל, לפחות אנחנו מתחילות לראות תוצאות מיידיות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו בזמנו פנינו לראש העיר חיפה, לראש העיר תל אביב, למחלקות הרישוי וביקשנו, להאיץ את המאמצים לאכיפה מוגברת.
עאידה תומא סלימאן: כמו כן כמובן יש עוד ועוד מקומות שנסגרו.
עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שאנחנו נצליח יותר בעניין הזה, למרות שהנושא של היום, כל הקשר הזה, בין תיירות לבין הנושא של זנות –אני לא אגיד 'תעשיית זנות' כי בעצם זה נכון שזו תעשיה בה מנוצלות הנשים אבל, המילה 'תעשיה' מוציאה את כל ההיבט האנושי מתוך התופעה ואני בדרך כלל לא אוהבת להשתמש בזה.
עאידה תומא סלימאן: כל הנושא של תיירות, כל מה שידוע לנו, לצערנו הרב, שבתי מלון הופכים, בהרבה מקומות, למקום שבו מתבצעות בעצם עבירות, כשנשים מוזמנות להגיע ולספק את השירותים.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מודעים לזה שחלק מבתי המלון האלה גם עוסקים ומשווקים ונכנסים לתוך המעגל הזה – במודע או לא במודע, לפעמים הפקידים אפילו בפרונט דסק, ב- reception, הופכים לחלק מזה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהגיע הזמן, לשמוע משר התיירות מה בדיוק המשרד עושה בנדון ואני הייתי רוצה גם לשמוע –ואנחנו נשמע אחר כך, על כל הנושא של תיירות המין בחוץ לארץ.
עאידה תומא סלימאן: הייתי רוצה לשמוע איך סוכנויות התיירות והנסיעות מעורבות בעניין הזה והאם לשר יש בשורות טובות ברתימה של המשרד שלו לנושא הזה.
יריב לוין: בוקר טוב גבירתי יושבת הראש.
יריב לוין: קודם כל תודה רבה, גם על קיום הדיון בְּסוגיה שהיא באמת חשובה מאד וגם על האפשרות שנתת לי, לבוא ולהציג את הדברים.
יריב לוין: נמצאת אתי עורכת הדין שרון מאיר מן הלשכה המשפטית שלנו, שאמונה ומטפלת בין היתר גם בנושא הזה, ונדמה לי שהיא באמת ברת-סמכא בתחום הזה.
יריב לוין: היא גם משתתפת בפורומים בינלאומיים שעוסקים בנושאים האלה והיא בוודאי תוכל להרחיב ולהאיר פה את התמונה, גם מעבר לדברים שאני אומַר, לפחות מבחינתי.
יריב לוין: אני חושב שכל הנושא הזה של מאבק בזנות ומאבק בשירותי מין עלה מדרגה בשנים האחרונות.
יריב לוין: המאבק בסחר בנשים ובבני אדם בכלל, אני חושב שהוא עלה מדרגה, אני חושב שישראל הייתה במקום מאד נמוך ומאד בעייתי בנושא הזה לפני לא הרבה זמן, ונעשו באמת פעולות ששיפרו באופן משמעותי את המצב, ועדיין אני אומר, חשוב להמשיך בעניין הזה ולא להרפות ממנו.
יריב לוין: גם מהבחינה הזאת אני חושב שהדיון הזה הוא בהחלט דיון חשוב.
יריב לוין: זה גם לא סוד שמה שנקרא, אני לא יודעת מהי המילה הנכונה לכנות את זה אבל, שהתופעה הזו, נקרא לזה כך, היא תופעה שבהרבה מאד מקרים נלווית לתיירות.
יריב לוין: לצערי הרב יש מקומות בעולם שבאים, והיא מניעה אפילו את התיירות, ואנחנו רואים את הדבר הזה בולט במיוחד באירועים בינלאומיים גדולים.
יריב לוין: הדוגמה האחרונה שהייתה במונדיאל בברזיל, כאשר ראינו כתבות שלמות שמתארות –אני מוכרח האמת לומר, כמעט באורח מתפעל, את התופעה של מעבר הנשים והסירסור, ואלה המלים שהשתמשו בהן שם, באותן כתבות של התופעה הזאת, שנלווית לאותם אירועים, והדבר הזה הוא בוודאי דבר חמור שיש להילחם בו.
יריב לוין: היקף התופעה הזו בישראל הוא לא גדול מן הטעם הפשוט שמספר האירועים הגדולים שמושכים תיירות בינלאומית כאן הוא כמעט ולא קיים.
יריב לוין: גם מצבנו הכללי בתחום התיירות – וזה כמובן נושא אחר, הוא רחוק מאד מן המקום שהיינו רוצים להיות בו ולכן, לא מפאת העובדה שהתופעה מבחינה יחסית אולי קיימת פה כמו בכל מקום אחר, אלא העובדה שמבחינה כמותית, אנחנו נמצאים בתחום התיירות במקום שבו אנחנו רחוקים מאד ממיצוי הפוטנציאל ולכן גם התופעה הזאת לא כל כך בולטת כמו שהיא בולטת במקומות אחרים אבל, היא בהחלט קיימת.
יריב לוין: אני רוצה עוד הערה אחת לומר והיא הערה מאד חשובה, אליה גם התייחסתי כאשר קיבלתי לראשונה את ההזמנה.
יריב לוין: התגובה הראשונה שלי הייתה – אני מוכרח לומר את האמת, יש לי המון מלים של רצון טוב לומר אבל, לא כל כך ברור עד כמה יש לי סמכויות לעסוק ולטפל בנושא הזה באופן אמיתי, וזו אגב, תופעה שמאפיינת את משרד התיירות בכלל, לכל רוחב הגיזרה.
יריב לוין: אני חושב שכשמדינת ישראל קבעה את סדרי העדיפויות שלה אז תיירות וכל מה שנלווה אליה נמצאים במקום מאד מאד נמוך, וזה בא לידי ביטוי גם בסמכא של משרד התיירות.
יריב לוין: צריך להבין, המשרד שלנו תלוי באופן מוחלט למשל, בסוגיה של מתן ויזות ואשרות כניסה לישראל, אין לנו שום מילה בעניין הזה מלבד לבוא כעניים בפתח בפני משרד הפנים.
יריב לוין: המשרד שלנו תלוי מאד ברגולציה שנוגעת לתעופה ולחברות תעופה וכן הלאה.
יריב לוין: עדיין משדה התעופה נתפס, כשער או כשמשהו שמשמש כלי תחבורה לישראלים שנוסעים לחוץ לארץ, לא כשער הכניסה של ישראל לטובת תיירים וכן הלאה.
יריב לוין: לכן הוא יושב במשרד התחבורה ולא במשרד התיירות וכל הסמכויות האלו במשרד התחבורה ולא במשרד התיירות.
יריב לוין: כך המצב גם ביחס למה שקשור למלונות.
יריב לוין: כל הסמכויות הרגולטוריות, החל מנושאים של שעות עבודה, ועד כמעט כל דבר שתעלו על דעתכם, מלבד מתן דירוג הכוכבים, כולם ללא יוצא מן הכלל, נמצאים במשרד הכלכלה, בכלל לא אצלנו.
עאידה תומא סלימאן: במשרד הכלכלה?
יריב לוין: במשרד הכלכלה.
יריב לוין: בכלל לא אצלנו.
יריב לוין: לי היום אין שום אפשרות, לי היום, כשר תיירות, אין שום אפשרות לתת שום הוראה למלונות, לא בכל מה שקשור לשעות העבודה שלהם - - -
עאידה תומא סלימאן: דווקא בשביל זה עשינו את הישיבה הזאת.