GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: מתחילים את זה בכל מיני מרכזים שקיימים, מרכזי ח"ן מה שנקרא למשל לנערות, לא במימד ולא במידה שבאמת מצליחים להוציא את הנערות האלה לעתיד יותר טוב, אבל ברור שההצעות האלה, חלק מהן לפעמים מיושמות חלקית כדי לפטור את עצמנו מהעניין, ואז אומרים יש את התכנית הזאת ואת התכנית הזאת.
עמיר פרץ: את צודקת במאה אחוז, גברתי יושבת הראש.
עמיר פרץ: מניסיוני הקצר בעבודה הפרלמנטארית וגם הממשלתית, אחת הבעיות בהתמודדות שלנו מול הממשלה, זה שלהם יש יותר כלים ויותר פרטים.
עמיר פרץ: אחד התפקידים של הארגונים שנמצאים כאן, הוא לסייע בידינו, אנחנו חברי הכנסת הפשוטים, שנמצאים כאן כדי לנסות לקדם נושאים, זה לצייד אותנו בפרטים.
עמיר פרץ: יש לנו יכולת לעמוד מול זה שמחר יבוא נציג משרד החינוך ויגיד שטויות, יש תכנית כזאת במשרד החינוך, חבל, זה בזבוז זמן, זה כותרות מיותרות ולנו אין תשובה.
עמיר פרץ: לכן שאלתי.
עמיר פרץ: לא שאלתי את השאלה כדי חלילה לפגוע בעבודה החשובה שאתן עושות.
<ענבל חרמוני: ברור.
עאידה תומא סלימאן: אפרופו תכניות ואפרופו ממשלה ומה עושים בדיוק, ואנחנו הזכרנו לפני זה גם את כל הנושא של מדיניות הרווחה, אז אני מבקשת מגברת אפרת שרעבי, סגנית מנהל שירות פרט ומשפחה במשרד הרווחה והשירותים החברתיים, להתייחס לדרך שבה המשרד שלכם מנסה לפתור את הדברים האלה.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שיש תכנית שנקראת נושמים לרווחה, בינתיים עוד לא נושמים.
עאידה תומא סלימאן: בינתיים נושמים רווחה.
עאידה תומא סלימאן: עוד לא הגענו למצב לנשום לרווחה.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת שתגידי לנו מה קורה עם התכנית הזאת, איפה היא מיושמת, ומה בדיוק היא הולכת לעשות.
<אפרת שרעבי: אוקיי.
<אפרת שרעבי: אז אני יודעת שהזמן קצר ואני אשתדל לעשות את זה מאד ממוקד.
<אפרת שרעבי: תכנית נושמים לרווחה היא בעצם תכנית פיילוט רחבת היקף, אשר מופעלת ב-95 רשויות מקומיות בכל היישובים החלשים, בדרך כלל באשכולות 1 עד 4.
<אפרת שרעבי: היא פיילוט לשנתיים בשנים 2015-2016 בשלב הזה, כדי שאנחנו נראה איך היא מתקדמת ומה התוצאות, כי היא תכנית שבעצם מכוונת הוצאות בעבודה שיטתית ואנחנו נוכל לראות איך אנחנו מרחיבים אותה.
<אפרת שרעבי: התקציב שלה כרגע הוא 100 מיליון שקלים לשנה.
<אפרת שרעבי: המטרה היא לקלוט 3,020 משפחות בעוני, שהן לקוחות קבועים ומתמשכים של המחלקות לשירותים חברתיים, ובעצם במודל טיפולי אינטנסיבי, לתת להן מעטפת מכל הכיוונים, בכל ההיבטים של החיים, על מנת לסייע להם להיחלץ ממעגל העוני ולחיות חיים ברווחה עצמית ועם יכולת לתעסוקה מכבדת.
<אפרת שרעבי: נכון לעכשיו התכנית מופעלת.
<אפרת שרעבי: מספר המשפחות שנקלטו נכון לעכשיו הוא 1,975 משפחות מתוך ה-3,020.
<אפרת שרעבי: אני שמחה לציין - אפרופו הדיון הזה – ש-60% מתוך המשפחות האלה הן משפחות חד הוריות שבראשן עומדת אישה, שזה היקף יותר גבוה מההיקף שלהן באוכלוסייה.
<אפרת שרעבי: זה איזה שהוא מענה מותאם להימצאותן הרחבה של נשים בעוני.
<אפרת שרעבי: דיברו כאן גם קודם, עוני באמת משפיע על הרבה מעבר למצב הכלכלי, משפיע על היחסים בתוך המשפחה, על השייכות לקהילה, על התפקוד בין המשפחה לסביבה שלה וגם בין הפרטים שבתוכה.
<אפרת שרעבי: התכנית הזאת כן מציעה מענים ופתרונות מאד ממוקדים.
<אפרת שרעבי: זה מה שאנחנו קוראים מן תכנית אקסקלוסיבית כזאת, כי במחלקות לשירותים חברתיים הם לא מגיעים לאפשרות של הטיפול האישי הזה, של מספר קטן של משפחות לעובד סוציאלי עם מלווה משפחתי.
<אפרת שרעבי: עוד בשורה מאד חשובה שהתכנית הזאת מביאה, זה בעצם הקמה.
<אפרת שרעבי: בכל אחת מ-95 הרשויות של התכנית, הוא כבר מוקם מרכז עוצמה, שהתפקיד שלו היא בעצם איזו שהיא תשתית של היישוב למיצוי זכויות, לפעולות של תעסוקה של לקוחות שלה, של מחלקות שירותים חברתיים ולא רק.
<אפרת שרעבי: זאת אומרת בעצם המטרה היא להשית איזה שהם מענים גם קהילתיים, גם קבוצתיים וגם פרטניים, לכל אותם אנשים שמתקשים במעגל התעסוקה, שהזכויות שלהם לא מצליחות להתמצות וכדומה.
עאידה תומא סלימאן: התכנית בנויה להיכנס ל-95 יישובים, נכון?
עאידה תומא סלימאן: בכמה היא כבר נמצאת?
<אפרת שרעבי: היא פועלה עדיין לא בהבשלה מלאה בערך ב-93 רשויות מקומיות, כאשר יש רשויות שהתקשו להרים את התכנית מכל מיני סיבות שקשורות בטיב הרשות ובאופי שלה.
עמיר פרץ: יש לזה מטצ'ינג?
<אפרת שרעבי: אין לזה מטצ'ינג, זה 100% משרד.
<אפרת שרעבי: מדובר ברשויות חלשות מאד.
<אפרת שרעבי: אנחנו לקחנו את זה בחשבון ואנחנו עשינו את זה ב-100% משרד.
עמיר פרץ: כמה במגזר הערבי?
<אפרת שרעבי: כמעט כל הרשויות במגזר הערבי.
עמיר פרץ: כמה מתוך ה-95?
<אפרת שרעבי: אין לי פה בדיוק את הנתון הזה, אבל אני יודעת שבמחוז צפון כל הרשויות הערביות נכנסות לתכנית, שזה היקף משמעותי.
עאידה תומא סלימאן: סליחה, זה לא נכון.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת בדיוק איזה רשויות.
עאידה תומא סלימאן: בחלק מהרשויות זה עדיין לא מופעל, הן כאילו נמצאות בתכנית, אך התכנית עוד לא התחילה לפעול, ויש חלק מהרשויות המקומיות שלא נמצאות בתכנית.
<אפרת שרעבי: במגזר הערבי?
<אפרת שרעבי: אז זה הרבה תלוי באיזה אשכול סוציו-אקונומי הן ממוקמות, אבל אנחנו בזמנו קיבלנו החלטה שכל הרשויות שמוגדרות באשכול סוציו-אקונומי עד 4 או עד 5, ייכנסו לתכנית כמעט באופן אוטומטי.
<אפרת שרעבי: מבחינת ההפעלה של התכנית, היו קשיים של רשויות להתגייס, חרף העובדה שזה 100 אחוז משרד.
<אפרת שרעבי: היו כל מיני קשיים לוגיסטיים וקשיים של רשויות בכל מיני היבטים.
<אפרת שרעבי: היה קושי, ניסינו לסייע כמה שניתן.
<אפרת שרעבי: יש רשויות שעדיין לא מצליחות להתגייס לזה, אבל רוב רובן של הרשויות שנכנסו לתכנית כבר מפעילות אותה, בשלבים של גיוס כוח אדם, של גיוס משפחות, התאמה.
<אפרת שרעבי: זאת אומרת אנחנו על המסלול.
עמיר פרץ: מה התקציב של התכנית?
<אפרת שרעבי: התכנית היא כרגע לשנתיים, בהיקף של 100 מיליון שקלים לכל שנה.
עאידה תומא סלימאן: 100 מיליון שקלים ל-95 רשויות.
עמיר פרץ: זה בערך ממוצע של מיליון שקלים ליישוב, או שזה לפי מספר התושבים?
<אפרת שרעבי: גם לפי מספר תושבים, לפי מספר משפחות, זאת אומרת לפי כל רשות שבהתאם להיקף ולגודל שלה קיבלה אפשרות לקיים מספר מסוים של משפחות.
עמיר פרץ: יש לך דוגמא אם אשאל אותך, או שאין טעם לשאול?
עמיר פרץ: אם נניח אני אגיד לך תגידי לי מה התקציב באחת הערים הגדולות שיש באשכולות נמוכים, נניח נצרת או סכנין מול עראבה.
עאידה תומא סלימאן: בסכנין דווקא יש את התכנית.
עמיר פרץ: בסדר, אבל אני רוצה לדעת אם יש יישובים - - -
<אפרת שרעבי: בעיקרון, זה לא פחות מ-20 משפחות בכל יישוב.
עמיר פרץ: אם יש יישובים נניח קטנים, שבסוף בסוף אחרי כל האמירות הגדולות מקבלים איזה 100,000 שקלים או 150,000 שקלים.
<אפרת שרעבי: לא, לא, זה לא בנוי לפי תקציב.
<אפרת שרעבי: אנחנו עשינו את זה לפי גיוס משפחות.
<אפרת שרעבי: המודולה הכי נמוכה זה מינימום לגייס 20 משפחות לתכנית הזאת, שמקבלים את כל המעטפת.
<איאד סנונו: המקסימום הוא 20 ביישובים הערבים.
<איאד סנונו: אין אף יישוב שיש בו יותר משפחות.
<אפרת שרעבי: אז זה תלוי בהיקף הרשות, כי למשל בירושלים מן הסתם, שהיא הרבה יותר גדולה, אז יש יותר וברשויות אחרות זה תלוי בגודל היישוב, ביחס ישר לגודל האוכלוסייה שלו.
עמיר פרץ: את צריכה להיות זהירה בימים אלה להגיד בירושלים.
עמיר פרץ: עכשיו את מחליטה על ירושלים הערבית - - -
<אפרת שרעבי: לא לזה התכוונתי.
<אפרת שרעבי: אמרתי שהיא עיר גדולה, זה 900,000 תושבים, אז מן הסתם לא יגזרו רק 20 משפחות ממנה.
עאידה תומא סלימאן: היא כבר חילקה.
עמיר פרץ: אז כמה 20 משפחות מקבלות?
עמיר פרץ: כמה המימון למרכז שיש בו 20 משפחות?
<אפרת שרעבי: בוא אני אגיד לך, זה עובד ככה, כל 20 משפחות מקבלות מלווה שהולך איתן למיצוי זכויות, נכנס לתוך המשפחה.
<אפרת שרעבי: במקום המפתח של 200 משפחות לעובד סוציאלי, פה זה טיפול ב-50 משפחות.
עמיר פרץ: דברי איתי במספרים בבקשה.
<איאד סנונו: זה 8,000 ₪ לכל משפחה.
עאידה תומא סלימאן: לא, לא, איאד, סליחה, זה לא מתואר ככה.
עמיר פרץ: אנחנו שואלים שאלות.
<איאד סנונו: אני קצת מעורה בתכנית.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת בדיוק שאתה מעורה ואני אתן לך להתייחס, אבל בינתיים תן לנו לשאול.
עמיר פרץ: גברתי, תסלחי לי.
עמיר פרץ: תקשיבי, אנחנו לא באנו חלילה להטיל דופי בשום דבר.
עמיר פרץ: התפקיד שלנו לעזור לכם.
עמיר פרץ: לפעמים פקידים עם הרבה רצון טוב – והמילה פקיד אצלי היא לא מילה שלילית, היא מילה מאד חיובית, כי אתם בחזית.
עמיר פרץ: אבל לפעמים את נמצאת במצוקה של את יודעת, שאומרים מדריך, אז זה יכול להיות מדריך ברמה כזו ששווה X ומדריך בשווה אחרת ששווה Y וכו'.
עמיר פרץ: אני רוצה לדעת תקציב.
עמיר פרץ: גייסת 20 משפחות, מה המסגרת?
עמיר פרץ: האם בסוף הכל הולך לתקורות כאלה ואחרות או בסופו של דבר יגיע משהו לאותן משפחות.
עמיר פרץ: או איזה מדריך מסכן שצריך לרוץ ממשפחה למשפחה ולא עומד בזה.
<אפרת שרעבי: אז בוא אני אגיד לך.
<אפרת שרעבי: אלף, התכנית מלווה על ידי מחקר צמוד ומדדים של תוצאות שאנחנו הגדרנו אותן מראש.
<אפרת שרעבי: כל משפחה מגיע לה סל גמיש של 8,000 שקלים, שנועדו בעצם למילוי של כל מיני צרכים בסיסיים, להסרת חסמים שמונעים ממנה להתקדם ולהתמודד עם המצוקות האישיות שלה.
<אפרת שרעבי: העובד הסוציאלי והמלווה הם איזה שהוא אימפוט מקצועי כדי לעזור להם להילחץ מהמצב.
<אפרת שרעבי: כסף לבד, כולנו יודעים, לא יעזור.
<אפרת שרעבי: אנחנו לא רוצים רק לתת את הדגים, אנחנו רוצים לתת גם את הדגים וגם ללמד איך - - -
עמיר פרץ: בסדר, תשמעי, אבל עכשיו את נותנת לי נאום שאני צריך לנאום.
עמיר פרץ: תעזבי.
עמיר פרץ: אני רוצה מספרים.
עמיר פרץ: אני יודע לנאום במליאה.
עמיר פרץ: על הדגים והחכות אני יודע לספר כבר 20 שנה.
עמיר פרץ: אני רוצה לדעת בסוף מה גודל הדגים שאני הולך לדוג.
עמיר פרץ: בסדר, חכה, חכה, אבל היום יש בעיות סביבה, את יודעת.
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת פרץ, התכנית לא בנויה על סיוע כלכלי.
עאידה תומא סלימאן: היא בנויה על מתן הדרכה איך לצאת, לא שאני מסכימה עם הגישה, אבל - - -
עמיר פרץ: גברתי יושבת הראש, אני מבין, אבל יש תקציבן, ואם הייתם מביאים עכשיו תקציבן של משרד הרווחה, אומרים לו אוקיי, אחרי שנתנו לך את השיטה, הליווי ואת המחקר והכל בסדר, כמה פר יחידה?
עמיר פרץ: המדריך זה והזה, אף אחד מהמשפחות לא מקבל כסף ביד, בסדר, אבל אני רוצה לדעת כמה.
<אפרת שרעבי: אני כנראה הובנתי לא נכון.
<אפרת שרעבי: זה לא שאין תקצובים - - -
עמיר פרץ: תביני, לפעמים באים פקידי המדינה והרשות כבר מרגישה שהיא מפנה את כל הרשות רק לרצות אותם בניירות וניירות וניירות.
עמיר פרץ: לפעמים אתה אומר עזוב אותי, בשביל ה-100 אלף שקלים האלה, תעזבו, אני אסתדר לבד.
עמיר פרץ: לכן אני רוצה לדעת כמה עולה יחידה של 20 איש.
עמיר פרץ: כשאתם מחשבים – המחקר, ההדרכה – אתם מקצים לכל יחידה X, בסוף יש עלות יחידה.
עמיר פרץ: אפשר לקבל מספר?
עמיר פרץ: מאה אלף שקלים?
עמיר פרץ: מיליון שקלים?
<אפרת שרעבי: לא עשיתי את החישוב הספציפי הזה של כמה עולה העובד שבא למשפחה ל-20 איש והעובד הסוציאלי זה ל-50 משפחות, ובסל שירותים כל משפחה מקבלת 8,000 שקלים וחוץ מזה יש איזו שהיא מעטפת של עוד רכז אזורי.
<אפרת שרעבי: לא עשיתי את החישוב הזה בסופו של דבר כדי להגיד כמה כל משפחה יוצא לה מזה.
עמיר פרץ: את לא יודעת להגיד לי כמה מקבל יישוב מסוים?
עמיר פרץ: את לא יודעת להגיד לי כמה עולה יחידה?
עמיר פרץ: אין לי בעיה שתחליטי מה היא יחידת החישוב שלך.
עמיר פרץ: יחידה של 20, 50, יישובית, לא משנה.
עמיר פרץ: בסוף אני רוצה להיות בטוח שלא הכל סביב זה שיש עוד כמה חוקרים שיקבלו הרבה כסף.
<אפרת שרעבי: אני מוכנה להעביר לוועדה מסמך הרבה יותר מפורט מבחינה זו.
עאידה תומא סלימאן: בואו אני אסכם את העניין, כי אני רואה שאין תשובות.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא נקבל היום תשובות, אבל אפשר לבקש מהמשרד להעביר לנו מידע מאד מפורט, קודם כל איפה עובדת התכנית, באיזה שלבים היא נמצאת בכל יישוב, כמה ומה מספר המשפחות הנהנות מהתכנית הזאת ובנוסף לכך, את הפילוח.
עאידה תומא סלימאן: כי יש הבדל בין אם רוב הכסף של התכנית בעצם מוזרם בסופו של דבר לעוד תקנים של אנשי מקצוע בתוך המשרד ואת זה אי אפשר.
עאידה תומא סלימאן: כלומר את אומרת לא, לפני שאת בדקת.
עאידה תומא סלימאן: כי בסופו של דבר, בלי לבדוק כמה נטו יתנקז לטובת המשפחות, יש הפרש בין לבוא ולהגיד ה-100 מליון שקלים, נחלק אותם במספר המשפחות ונגיד – זה מה שמקבלת כל משפחה, לבין להוריד מזה את עלות המחקר שאתם מלווים, ואת עלות כל מיני פקידים מחוזיים שעובדים בנושא הזה וכו'.
עאידה תומא סלימאן: אז אני מבקשת לקבל את התקציב או הפילוח התקציבי של התכנית הזו, כדי שנדע מה היעילות של התכנית במתן השירות למשפחות עצמן.
עמיר פרץ: ברשותך גברתי, רק לחדד.
עמיר פרץ: האם המחקר נניח הוא מחקר צבוע?
עמיר פרץ: הכסף שלך, ה-100 מיליון שקלים הוא כסף צבוע, שלך?
עמיר פרץ: או נניח לקחו איזה חוקר שאולי יש לו עוד קצת זמן פנוי מתוך המשרד ויגישו אותי על התכנית.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שעשו מכרז.
עמיר פרץ: או שזה קבלן חיצוני שנותן לך ליווי.
<אפרת שרעבי: הבנתי, בסדר, אנחנו נעביר לכם את זה ברזולוציה הרבה יותר גבוהה, במסמך מסודר.
עמיר פרץ: זה התפקיד שלנו לדעת.
עאידה תומא סלימאן: יופי, תודה.
עאידה תומא סלימאן: איאד סנונו, מרכז מוסאווא.
עאידה תומא סלימאן: רצית להתייחס באופן יותר ספציפי.
<איאד סנונו: כן, דווקא על התכנית נושמים לרווחה.
עאידה תומא סלימאן: הוא ידבר על אותה תכנית.
עאידה תומא סלימאן: אבל ממש ממוקד.
<איאד סנונו: אני אקצר.
<איאד סנונו: רק עדכונים, כמי שעוקב אחרי התכנית הזאת.
עמיר פרץ: בתור מה?
עמיר פרץ: מה התפקיד שלך?
<איאד סנונו: אני כלכלן במרכז מוסאווא, לזכויות האזרחים הערבים.
<איאד סנונו: יש לי תשובות לכבודו לגבי התקציב.
<איאד סנונו: אנחנו מדברים על תקציב של כ-1.5 מיליון שקלים ליישוב, לשנתיים.
<איאד סנונו: זה בערך משהו כמו 750,000 שקלים בשנה, ליישוב שהממוצע הוא 20 משפחות, וזה הממוצע בכל היישובים הערביים נטו.
<איאד סנונו: לגבי המחקר, אגב, לפי מה שידוע לי, שאותו חוקר, פרופסור מבר אילן כבר פרש.
<איאד סנונו: אני לא יודע אם באמת יש עכשיו גוף שכן חוקר.
<איאד סנונו: זה לצורך העדכון.
<איאד סנונו: אני מאד מקווה שבאמת יהיה מחקר מלווה.
<איאד סנונו: כמובן לגבי התכנית וקצב ההתקדמות, התכנית תקועה.
<איאד סנונו: אנחנו עוקבים אחריה לפחות ביישובים הערבים, והיא תקועה כמעט בכל היישובים.
<איאד סנונו: יש יישובים שעדיין בשלב גיוס המשפחות ותיאורטית הם היו עכשיו צריכים להיות עמוק בתוך התכנית.
עמיר פרץ: אבל 750,000 שקלים לשנה זה סכום בהחלט מכובד, אם הוא ישמש ישירות את היישוב.
<איאד סנונו: מסכים לחלוטין.
עמיר פרץ: אוקיי, בסדר.
עמיר פרץ: זה מכובד.
עמיר פרץ: יפה, אז נשמח לראות יותר פרטים.
עאידה תומא סלימאן: השאלה אם עשיתם את החישוב שכל יישוב יקבל את ה-750,000 שקלים?
עאידה תומא סלימאן: אני לא בטוחה.
עמיר פרץ: זה מה שהוא אמר.
עמיר פרץ: 1.5 מיליון שקלים לשנתיים.
<איאד סנונו: עשיתי את החישוב הזה בדיוק לפי הפרמטרים.
עמיר פרץ: זה 750,000 שקלים לשנה, זה מאד פשוט לי.
עמיר פרץ: תסלחו לי שאני כל הזמן יורד לרזולוציות של פרטים, כי אלוהים מצוי בפרטים וגם הדרך לגיהינום או לגן עדן היא בסוף בפרטים, לא רק בהצהרות.
עאידה תומא סלימאן: לא, אני לא נגד לרדת לפרטים, אבל אני לא בטוחה שזה אמיתי בסופו של דבר.
עאידה תומא סלימאן: בסדר, אבל לפי החישוב שדיברנו עליו, שזה כולל גם כן עובדים מחוזיים וזה כולל כל מיני, אני לא בטוחה שהחלוקה הזו תסתכם בסופו של דבר בסכומים כאלה.
עמיר פרץ: יש לי תכונה לתת אמון בארגונים שהם אובייקטיבים.
עמיר פרץ: אני יכול את הממשלה לתחקר.
עאידה תומא סלימאן: אתה רומז שאני לא נותנת בהם אמון?
עמיר פרץ: לא, חלילה, חלילה.
עמיר פרץ: אני אומר שאני יוצא מהנחה שהוא אובייקטיבי.
עאידה תומא סלימאן: אני בטוחה שהוא אובייקטיבי.
עמיר פרץ: אין לו הרבה סיבות להלל את המדינה.
עאידה תומא סלימאן: איאד, יש לך תשובה?
<איאד סנונו: אז החישוב שלנו התבסס על חישוב מאד מאד פשוט, אגב.
<איאד סנונו: להכפיל את ה-8,000 שקלים כפול מספר המשפחות, לעשות את החישוב של העלות של המלווים פלוס העובדים הסוציאליים, פלוס מרכזי העוצמה.
<איאד סנונו: הסכום הזה אגב כולל את מרכזי העוצמה, שזה שלב ב' של התכנית.
<איאד סנונו: אז ביחד הגענו למשהו כמו 1.5 מיליון שקלים לשנתיים.
<קריאה: האם למלווים שמלווים את המשפחות יש את ההכשרה המתאימה?
עאידה תומא סלימאן: בדרך כלל כששואלים אם אפשר לשאול שאלה, מחכים לשמוע תשובה.
<קריאה: אבל אני ממשיכה בשאלה.
<קריאה: איזה הכשרות יש למלווים?
עאידה תומא סלימאן: אנחנו לא דנים עכשיו לפרטי פרטים בתכנית עצמה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו מנסים לראות איזה תכניות קיימות כדי להיאבק בתופעה העיקרית שאנחנו מדברים עליה היום – העוני.
עאידה תומא סלימאן: כלומר על התפקוד והיעילות של התכנית אפשר להקדיש דיון אחר, אבל חשוב לנו לראות מה הגישה של משרד הרווחה להיאבק בתופעת העוני.
עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.
עמיר פרץ: אני מודה לך, גברתי יושבת הראש.
עמיר פרץ: ראשית אני רוצה להתנצל בפני כל הפורום, כי אני אעזוב אחרי דברי.
עמיר פרץ: אתם יודעים, היום זה יום למלחמה בעוני ויש הרבה מאד ועדות שמקיימות דיונים סביב הנושא הזה.
עמיר פרץ: אני בחרתי להיות חבר מן המניין בוועדה לקידום מעמד האישה, לא במקרה, כי אני חושב שהמאבק על מעמדה של האישה משפיע על כל תחומי החיים במדינת ישראל, ובעצם זו גם תמונת ראי של מצבה של החברה הישראלית בהרבה תחומים, מזכויות אדם בסיסיות ועד לזכויות כלכליות וחברתיות.
עמיר פרץ: ומעבר לזה שזו תמונת ראי, בסופו של דבר אפשר גם ללמוד כאן הרבה ולראות מה נקודות התורפה שבהן החברה הישראלית לוקה.
עמיר פרץ: הדבר הראשון שכולן התייחסו כאן, כל הדוברות ששמעתי, בהחלט מבנה התעסוקה, שאלת חלוקת ההכנסות בתוך התעסוקה, שכר הנשים מול שכר הגברים, ההתפלגות המקצועית של אפיון התעסוקה.
עמיר פרץ: ואין מה לעשות, המגמות המתקיימות במדינת ישראל לצערי הרב, מקטינות את היקף התעסוקה המסורתית הקיימת ומגדילות יותר את התעסוקה, את המסחר ואת השירותים, כשבאופן כללי זו תעסוקה שמייצרת פחות הכנסה, פחות יציבות תעסוקתית וחלק גדול מהנשים מוצאות את עצמן נקלטות דווקא בתוך המעגל הזה של התעסוקה עם האופי החדש, המאד אגרסיבי שלה, הפחות מתגמל, הפחות מייצב.
עמיר פרץ: ולכן יש פה שאלה מרכזית.
עמיר פרץ: אני באופן אישי חושב שככל שמעמדן של הנשים בחברה הישראלית יתחזק, כך החברה הישראלית כולה תתחזק.
עמיר פרץ: מי שרוצה באמת להיאבק בממדי העוני ולנסות לעשות מהלכים דרמטיים של צמצום פערי העוני, צריך בראש ובראשונה לקחת את הנשים בישראל כחוד החנית בעניין.
עמיר פרץ: הן לא בחרו להיות שם.
עמיר פרץ: הן שם כי אין להן ברירה.
עמיר פרץ: כל מצוקה שיש במשפחה, בסוף האישה נשארת עם המצוקה הזאת, גם אם בן הזוג ימצא לו דרך להתחמק מהעניין, להתחמק מאחריות לעניין.
עמיר פרץ: לאישה יש הרבה פחות אפשרויות להתחמק מהעניין.
עמיר פרץ: כל קושי שהוא שקשור למערכות החינוך – היא צריכה למצוא דרך להשלים.
עמיר פרץ: למערכות הבריאות - היא צריכה למצוא דרך להתמודד.
עמיר פרץ: כלומר, האישה בסופו של דבר נמצאת בחזית של כל התהליכים והקשיים שאנחנו מתארים.
עמיר פרץ: ברור לחלוטין שהאפיון הזה בין הכנסה כלכלית והכנסה שכוללת בסופו של דבר גם את הקצבאות, הוא אפיון מאד מאד חשוב.
עמיר פרץ: אני מאד שמח לשמוע, לא שמח על התוצאה, אבל שמעתי היום על העניין הזה שבעצם אנחנו עדיין תקועים עם השאלה הזאת של 618 שקלים.
עמיר פרץ: אני הגשתי הצעת חוק לפני 5 שנים, שמשנה את זה לחלוטין ואני מבין ששום דבר לא השתנה.
<ענבל חרמוני: יש עכשיו דיון על זה בוועדה לזכויות הילד.
עמיר פרץ: בסדר, דיון בשביל מה?
עמיר פרץ: דיונים, השאלה אם יש הצעת חוק.
עאידה תומא סלימאן: לפני שתי ישיבות אנחנו אמרנו שאנחנו נעקוב אחרי הנושא הזה ואנחנו נבקש שינוי.
עמיר פרץ: בכל אופן, אני מודיע שאני אחדש את הצעת החוק שלי.
עמיר פרץ: אז עשיתי את הצעת החוק בתיאום עם עמותת ידיד, כשנפגשנו אז קבוצות נשים רבות ברחבי הארץ ושמענו אותן בכמה מקומות.
עמיר פרץ: הייתה פעולה נרחבת, מקיפה, שיצרה דעת קהל, אבל אני הייתי בטוח שכבר יש שינויים אמיתיים בחקיקה ונראה שזה נשאר רק ברמה של דיון ציבורי ולא יותר מכך, ולכן אני מקווה מאד לעבור לשלב חדש, כי אני חושב שהמדינה לא מקיימת את תפקידה.
עמיר פרץ: המדינה לא באמת משקיעה ומייצרת כלים כדי לגבות את אותו חוב שיש לבעלים כלפי נשותיהן.
עמיר פרץ: אין השקעה מספיקה.
עמיר פרץ: יש חוב ענק, נדמה לי שהוא מגיע למספרים שאני אפילו לא זוכר.
עמיר פרץ: אני לא יודע אם יש פה מישהו שיודע את המספר, אבל מדובר על מיליארדים רבים שהמדינה יכולה לגבות.
עמיר פרץ: גם היא תרוויח מזה.
עמיר פרץ: היא לא תיקח את הכל, כי אם יש אישה שזכאית ל-5,000 או 6,000 שקלים מזונות, אז ברור שכאשר המדינה תגבה במקומה, אז היא תיתן לה רק את ההפרש ותיקח לעצמה רק את מה שהיא שילמה.
עמיר פרץ: ונכון שזה בעיקר אינטרס של נשים, ונשים שבדרך כלל נקבעה להן קצבת מזונות יחסית יותר משופרת, אבל זו משימה חברתית ממדרגה ראשונה.
עמיר פרץ: זה כסף שמונח, שאפשר לטפל בו.
עמיר פרץ: אני באמת מאחל כאן לכל הלוחמות, שתמשיכו להילחם בלי חשש.
עמיר פרץ: אנחנו, אני בכל אופן אעמוד לצדכן יחד עם יושבת הראש הוועדה ואני מקווה שהיום הזה לא יהיה רק יום של הוצאת קיטור, אלא יהיה גם יום שממנו ניכנס לתכניות עבודה ממשיות.
עאידה תומא סלימאן: אני שמחה לשמוע שאתה נרתם גם כן לנושא הזה של תשלומי מזונות על ידי - - -
עמיר פרץ: זו הצעת חוק לפני חמש שנים.
עאידה תומא סלימאן: אני דווקא לפני שתי ישיבות אמרתי שגם אני רוצה להמשיך, אז ככה שאנחנו יכולים להיות שותפים בנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: עוד משהו שכדאי לדעת, בקדנציה הקודמת, בממשלה הקודמת, היה כמעט סיכום בין שר הרווחה ושר האוצר בנושא הזה, וכשנאמדו העלויות שמחייבות תקציב, זה הסתכם ב-52 מיליון שקלים.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, זה לא סכומים בשמיים.
עאידה תומא סלימאן: זה משהו אפשרי, זה משהו שעושים אותו לפעמים ומחליטים עליו תוך דקה באוצר.
עאידה תומא סלימאן: מכאן אני פונה לנציגת האוצר ואני ושאלת גם בקשר להחלטה מסוג זה וגם שואלת באופן כללי, כי בדרך כלל כאילו אנחנו מתייחסים לנושא העוני, שזה עניין של רווחה, כאשר הוא באמת עניין של החלטות שמתקבלות באוצר.
עאידה תומא סלימאן: האם נראה בתקציב של השנתיים הבאות מגמה של מתן תקציבים לפתרון בעיות רציניות, שבאמת יכולות להוציא, הפתרון שלהם יכול להוציא את הנשים ממעגל העוני, גם בנושא של תחבורה ציבורית, גם בנושא של תמיכה במעונות יום, גם בנושא של יצירת מקומות עבודה?
<יעל אגמון: התקציב הקרוב כולל בתוכו כמה מרכיבים לטיפול בעוני.
<יעל אגמון: אני רק מעלה פה את הקובץ הרלבנטי.
<יעל אגמון: קודם כל קצבת הבטחת הכנסה לקשישים, כשחלק גדול מהמקבלים שלה הן נשים, הולכת לענות ב-550 מיליון שקלים.
<יעל אגמון: בנוסף יש לנו ברווחה, כמו שאמרנו, גם את תכנית נושמים לרווחה.
עאידה תומא סלימאן: כאשר אומרים הולכת לעלות ונותנים סכומים כל כך גדולים פר אדם.
<יעל אגמון: זה משתנה לפי גיל ולפי מצב משפחתי.
עאידה תומא סלימאן: בממוצע.
<יעל אגמון: העלייה היא במאות שקלים לאדם.
עאידה תומא סלימאן: מאות זה 200 או 900 שקלים?
<יעל אגמון: זה בין 200 ל-650 שקלים.
<יעל אגמון: זה בערך הסכומים.
<יעל אגמון: שוב, זה תלוי בגיל ובמצב המשפחתי.
<יעל אגמון: מבחינת תעסוקה, יש לנו בינוי מעונות יום שתוקצבו ב-200 מיליון שקלים והבינוי מתבצע בפועל.
<יעל אגמון: הכשרה מקצועית – תקציב של 110 מיליון שקלים, שילוב בשוק התעסוקה של מגזרים שמתקשים להשתלב בשוק התעסוקה – חרדים, ערבית, משפחות חד הוריות, אנשים עם מוגבלויות – תוקצב ב-100 מיליון שקלים.
<יעל אגמון: יש פה רשימה מאד גדולה שהוצגה היום גם בוועדת העבודה והרווחה.
<יעל אגמון: אם דיברנו על שיקום, אז הגדלת תקציבי ההחזקה, שתוקצבו ב-110 מיליון שקלים.
<יעל אגמון: יש תכנית חדשה של יצירת פתרונות לדיירים הזכאים לדיור ציבורי, שתוקצבה ב-280 מיליון שקלים.
<יעל אגמון: קצבת הילדים שהולכת לעלות יחד עם החיסכון, ביחד זה 2.6 מיליארד שקלים בתקציבים הקרובים.
<יעל אגמון: הולכת להיכנס הרחבה של מס הכנסה שלישי להורים יחידים, בעלות שמוערכת ב-110 מיליון שקלים.
<יעל אגמון: זה ככה טעימות.
<יעל אגמון: אם יש עוד שאלות ספציפיות.
עאידה תומא סלימאן: טעיות.
<יעל אגמון: אני מוכנה להעביר את זה גם לוועדה.
עאידה תומא סלימאן: כן, כן, דווקא טעימות כאלה ביום העוני.
<יעל אגמון: יש טבלה שמפרטת את כל התקציבים.
<יעל אגמון: זה תקציבים שהועברו בעקבות דו"ח העוני של ועדת אלאלוף, תקציבים שבעצם מממשים את מסקנות הוועדה.
<יעל אגמון: זה מסמך שאנחנו מוכנים להעביר לוועדה.
עאידה תומא סלימאן: אני אשמח לקבל לידיים שלי את המסמך הזה, למרות שאני חושבת שחלק מהבעייתיות הקיימת, והייתה לנו ביקורת קודם גם על התכנית של בניית מעונות.
עאידה תומא סלימאן: יש לנו גם ביקורת על התכנית של יצירת מקומות עבודה, במיוחד לנשים הערביות.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהבשורה של אותם תקציבים ימשיכו באותה רמה, זה לתת לנו לשמוח על הקיים, שיש לנו גם ביקורת עליו.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, הייתי רוצה לשמוע על תוספות.
<יעל אגמון: כל מה שאמרתי עכשיו זה תקציבים שהם מעבר למה שהיה בבסיס של שנת 2014.
<יעל אגמון: זה הכל תוספתי.
עאידה תומא סלימאן: לא, תקציב הבנייה למעונות זה לא תוספתי.
<יעל אגמון: זו תוספת על התקציב הקיים של 200 מיליון שקלים.
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת תוספת?
<יעל אגמון: זאת אומרת היה תקציב בינוי שהיה קבוע במשרד הכלכלה, הגדלנו את התקציב הזה בעוד 200 מיליון שקלים.
עאידה תומא סלימאן: הגדלתם אותו?
<יעל אגמון: כן, הגדלנו את תקציב הבינוי של מעונות יום.
עאידה תומא סלימאן: כלומר עכשיו יש תקציב של 400 מיליון, או בעצם המשכתם על אותו סעיף תקציב שהיה קיים?
עאידה תומא סלימאן: היה קיים 200 מיליון שקלים והשארתם אותו לשנה הבאה 200 מיליון.
<יעל אגמון: לא, לא, לא השארנו.
<יעל אגמון: זו תכנית שש שנתית, זו אותה תכנית, אבל כל שנה נותנים עוד 200 מיליון שקלים לבינוי.
עאידה תומא סלימאן: בסדר, זה אומר אין תוספת, זה מה שאמרתי.
עאידה תומא סלימאן: אתם ממשיכים תכנית קיימת.
עאידה תומא סלימאן: זה לא אומר שהאוצר החליט שהוא רוצה לעשות יותר בתחום הזה.
עאידה תומא סלימאן: הוא ממשיך את הפעילות שהייתה קיימת.
<יעל אגמון: זו תכנית שממשיכה להתקדם.
<יעל אגמון: כל שנה אנחנו נותנים עליה תקציבים.
<יעל אגמון: זאת אומרת, מאחר שבינוי הוא משהו חד פעמי, אז אנחנו מתייחסים לתקציב בינוי כל שנה כתקציב חדש, כי את בונה מעון, את לא צריכה עוד כסף לבינוי שלו.
<יעל אגמון: את אחרי זה צריכה כסף לתפעול שלו.
<יעל אגמון: אז הכסף הזה של הבינוי - - -
עאידה תומא סלימאן: אני מבינה את כל מה שאת מסבירה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שלאור העשייה שלי עם השנים, אני מבינה את זה.
עאידה תומא סלימאן: אני שאלתי שאלה מאד מדויקת.
עאידה תומא סלימאן: האם יש עלייה בתקצוב של התכניות האלה, או האם יש תכניות חדשות.
עאידה תומא סלימאן: אז בעצם אין עלייה ואין תכניות חדשות.
<יעל אגמון: בבינוי אין עלייה, אבל בתקציבים שבאים לאחר הבינוי, של תחזוק מעונות היום וכל מה שמעבר וסבסוד מעונות היום, ברור שיש עלייה, כי יש יותר מעונות.
עאידה תומא סלימאן: מצוין, זה נכון.
<יעל אגמון: זה תלוי ביצוע.
עאידה תומא סלימאן: אם פותחים עוד כיתות, אז זה אומר שתצטרכו לסבסד עוד, וזה נכון.
עאידה תומא סלימאן: אני מתכוונת לתכניות - - -
<יעל אגמון: התכנית היא שש שנתית ואנחנו פועלים לפי התכנית.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לרשום בפנינו, למרות שזה לא שייך לנושא, אבל עכשיו בדיוק קיבלתי הודעה שמורה מהצפון, שעובדת במחוז דרום, רצתה להיכנס לקריית הממשלה בבאר שבע.
עאידה תומא סלימאן: השומר מנע ממנה להיכנס, אלא לאחר שתעבור בידוק בטחוני וחיפוש גופני.
עאידה תומא סלימאן: בעצם הרצון היה להפשיט אותה, כדי לעשות את הבידוק הזה.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יכולתי לעבור בשקט בלי לציין את זה בישיבה, במיוחד כשאנחנו יושבים בוועדה לקידום מעמד האישה.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהצעדים שננקטים כבר עוברים על כל מימד אנושי ופוגעים בכבודנו כבני אדם ורציתי לציין את זה, כי בעצם אני אמשיך לעקוב אחרי המקרה אחר כך, אבל זה חלק מהמחיר שאנחנו משלמים בימים האלה.
עאידה תומא סלימאן: אני נותנת את זכות הדיבור לגברת סאוסן תומא, מעמותת נשים נגד אלימות.
עאידה תומא סלימאן: סאוסן, אני אבקש שזה יהיה קצר, קולע.
עאידה תומא סלימאן: שלוש דקות, לא אאפשר יותר.
<סאוסאן תומא: זה ממש קצר וקולע.