GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא סלימאן: אם אתם עוסקים בפיתוח מקומות עבודה והשקעה בנשים שייצאו למקומות עבודה למה לא לתת פתרון למחסום הנוסף שנקרא מעונות יום ולבדוק ספציפית.
עאידה תומא סלימאן: כלומר להיות יותר אקטיביים, מאשר רק לחכות למי שייתן לנו את התכניות הכי טובות, כי אותו עיקרון של הקודם זוכה יפעל גם בנושא הזה בין הרשויות המקומיות הערביות, בסופו של דבר.
<מיכל צוק: אז אני אגיד כך.
<מיכל צוק: קודם כל הכי נכון זה לעשות את כל הדברים ככה מדוקדק עד הסוף, אבל אנחנו, כמשרד הכלכלה, בתחום של בינוי מעונות יום אנחנו לא אלה שבונים.
<מיכל צוק: בעבר היו מבחני תמיכה והעסק לא עבד ולא היה מוצלח.
<מיכל צוק: עכשיו, כדי לייעל את התהליך הבירוקרטי המאוד לא פשוט שאנחנו חווינו והרשויות חוו והתנאים המאוד נוקשים שהיו במבחני התמיכה, מה שאנחנו באנו לעשות זה נוהל של תקצוב.
<מיכל צוק: נוהל של תקצוב, אנחנו קוראים לרשויות המקומיות.
<מיכל צוק: אני לא יודעת להכריח רשות מקומית לבוא אליי.
<מיכל צוק: למה אני אמרתי שאנחנו רוצים לעשות סוג של מִנהלת?
<מיכל צוק: אנחנו רוצים לצאת החוצה במכרז.
<מיכל צוק: אני כמובן לא אכנס לפרטים שלו ממש, אבל באופן כללי בהחלט אנחנו נותנים את הדעת על כך שיהיו בתוך המכרז הזה אנשים שיוכלו לסייע לרשויות החלשות יותר ושמתקשות, וכאן אני אומרת, גם במגזר הערבי, זה ממש יעד שלנו, להושיט את היד ולנסות לעשות את הנושא הפרו אקטיבי, לנסות לסייע בקידום של הנושאים, בין אם בהליכים היותר בירוקרטיים ואולי גם באופן מקצועי קצת מעבר, כדי לקדם את הנושא הזה.
<מיכל צוק: הוא מאוד מאוד חשוב לנו.
<מיכל צוק: הוא חשוב לכולנו בצורה משותפת - - -
יוסף ג'בארין: אבל המִנהלת רק למעונות יום?
<מיכל צוק: כן, הנושא של המִנהלת, זה סוג של מכרז, מאחר שהנושא של בינוי הוא נושא שיש בו מומחיות מאוד מאוד גדולה, אנחנו מצד אחד רוצים לתת שירות יותר טוב לרשויות, באופן הגשת הבקשות וקידום הבקשות, כי אני לא הייתי רוצה למצוא את עצמנו במצב שבו אנחנו מקצים משאבים ואנחנו מקצים משאבים מאוד מאוד גדולים לנושא ואחר כך שרשויות לא יבנו והכסף יירד לטמיון.
<מיכל צוק: אז אנחנו רוצים מִנהלת שתאפשר לכל הרשויות, לא רק לערביות, באמת לקבל שירות יותר טוב, לקדם קודם כל את הגשת הבקשות ולאחר מכן לבנות.
<מיכל צוק: בנושא של המגזר הערבי אנחנו נצטרך בתוך אותו גורם שיעבוד לתת טיפול ממוקד ואנחנו באמת על זה ברמת התכנון של הנושא עכשיו.
<מיכל צוק: אנחנו פתוחים לכל סיוע ולכל הערה, ב-א' או ב-ע' בנושא הזה של כל אחד שמכיר את ה - - -
עאידה תומא סלימאן: קודם כל שאלה.
עאידה תומא סלימאן: מִנהלת בטח עולה כסף, אם אתם מוציאים מכרז זה עולה כסף.
עאידה תומא סלימאן: הכסף הזה, התקציב הזה, הוא לקוח מהתכנית העיקרית של בניית מעונות יום או שזה תקציב נוסף שמוקצה לתכנית?
<מיכל צוק: זו שאלה מצוינת שאין לי כרגע תשובה לגביה, כי אנחנו עומדים בפתח, כידוע לכם, של דיונים תקציביים לקראת תקציב 2015-2016.
עאידה תומא סלימאן: אז אני מאוד מבקשת ומציינת את זה עכשיו, אנחנו נשלח מכתב בנושא הזה, שזה לא יהיה על חשבון בניית המעונות, שזה יהיה תקציב נוסף לתכנית הקיימת.
עאידה תומא סלימאן: לא למצוא דרך להוציא כסף מהתכנית שאמורה להגיע למעונות יום דווקא לכל מיני קבלני משנה שייעצו, שאני לא יודעת מה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר הכסף שמוקצה לבניית מעונות יום יישאר למעונות יום, לא יזוז.
עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שאת תגידי לי 'אנחנו ננסה', אבל אנחנו מצדנו גם נלחץ בכיוון הזה.
<מיכל צוק: אני אשמח.
חנין זועבי: מה סדר הדברים?
חנין זועבי: חייבים גם לעזוב באיזה שהיא נקודת זמן.
עאידה תומא סלימאן: אז אנחנו נשמע - - -
<מיכל צוק: - - - נמצאת כאן
<מיכל צוק: מטעם משרד הכלכלה - - -
חנין זועבי: אז אנחנו נשמע, כי היא צריכה גם ל - - -
עאידה תומא סלימאן: יש גם את איימן שבעצם - - -
חנין זועבי: אבל לפני שתעזוב, אנחנו רוצים לשאול אותה כמה שאלות.
<מיכל צוק: נמצאת כאן גב' אלה אייל בר דוד, היא מנהלת - - -
עאידה תומא סלימאן: אלה יכולה לספק את התשובות?
עאידה תומא סלימאן: כי אנחנו רגילים בוועדות שבאים, יוצאים ואומרים לנו 'נשאר אלמוני', ואלה, תסלחי לי, זה לא אישי, ואז כשמתחילים לשאול את השאלות מתברר שאין להם את התשובות.
עאידה תומא סלימאן: אלה תוכל לספק את כל התשובות?
<מיכל צוק: אני מעריכה שברמת פירוט בנושא מעונות יום זה פחות בתחומי האחריות של אלה, אם תגידו את הנושאים אז אני אוכל להגיד לכם, אבל גם אם יש שאלה שלא תקבל מענה אני מתחייבת שאם נקבל אותה בצורה מסודרת אנחנו נעביר התייחסות מסודרת.
<מיכל צוק: הנושא הזה חשוב לנו.
עאידה תומא סלימאן: אני רציתי רק להגיד שזה ידחה קצת את הדיווח של מר איימן סיף.
עאידה תומא סלימאן: אם יש שאלה דחופה שרוצים להעלות אותה עכשיו למעונות יום - - -
חנין זועבי: לא דווקא למעונות יום.
עאידה תומא סלימאן: לאו דווקא למעונות ליום.
עאידה תומא סלימאן: אז יכולים לשמוע קודם את הסקירה, אני מעדיפה לשמוע את הסקירה של מר איימן סיף, כי בעצם הרבה מהתכניות או רוב התכניות שקשורות זה בשיתוף פעולה ובאחריות שלך.
עאידה תומא סלימאן: את רוצה להמשיך גם מה בדיוק המשרד עושה מעבר לתכניות עם מעונות יום, אבל בואי ננסה באמת לקצר.
<מיכל צוק: אני אתן רק את הכותרות המרכזיות.
<מיכל צוק: אנחנו באמת פועלים, בשיתוף עם הרשות בצורה מאוד מאוד רחבה.
<מיכל צוק: בתחומים שמוגדרים בתעסוקה יש לנו רשת שלמה של מרכזי הכוון שאני מניחה שאתם מכירים, ושאתה תידרש אליהם בסקירה, בצורה מאוד רחבה.
<מיכל צוק: זה גם במגזר הערבי, זה גם במגזר הבדואי דרום, דרוזים - - -
עאידה תומא סלימאן: כל הערבים.
<מיכל צוק: כן, בכל החברה הערבית פועלים היום מרכזי הכוון שמרכזי ההכוון בעצם זה עוגן מאוד משמעותי שלנו ביכולת לתת שירות בתוך הקהילות שעושה שני דברים.
<מיכל צוק: האחד, פונה לקהילה ועושה את הריצ'ינג אאוט, פונה לקהילה ומביא אותה לתוך המרכז ומזהה את החסמים של הפרט, כל פרט ופרט, וגם הרבה פעמים ברמה הקהילתית, מה נדרש כדי שאדם יוכל לצאת לעבודה, האם נדרש איזה שהוא אבחון, האם נדרשים כישורים רכים של מיומנויות של להתראיין או כישורי מחשב, או שפה, הרבה פעמים, הכשרות מקצועיות וכיוצא בזה.
<מיכל צוק: מהצד השני קשר עם המעסיקים.
<מיכל צוק: הרי בסופו של יום אנשים לא יועסקו אם לא נעשה את הקשר הזה וזה מרכזי ההכוון עושים כשאנחנו ביתר הפעילות של המשרד מאוד מאוד מנסים לסייע לדבר הזה, בין אם זה במשאבים של הכשרות מקצועיות במגוון כלי סיוע, בין אם זה בנושאים אחרים, אם זה אזורי תעשייה שהמשרד עושה, אם זה נושאים של יזמות ועידוד של עסקים קטנים ובינוניים, נושאים של שילוב בתעשייה של היי טק, כי מדובר כאן על שכר גבוה, אנחנו מפעילים תכנית היום באמת כדי לעודד את הנושא הזה.
עאידה תומא סלימאן: מיכל, אני רוצה להגיד משהו.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו כבר מעבר לסקירה הכללית של התכניות, כי אנחנו כבר קיבלנו הרבה סקירות כאלה, גם בוועדה וגם במקומות אחרים.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה יותר סטטיסטיקה ברורה ומספרים.
עאידה תומא סלימאן: מרכזי הכוון מקצועי, כמה נשים נהנות מהפעילות של המרכזים האלה?
עאידה תומא סלימאן: כי בעצם המרכזים האלה הם מרכזים גם לגברים וגם לנשים.
עאידה תומא סלימאן: כמה נשים עברו את התכנית, אבל גם קיבלו השמה וכמה הן מתמידות בעבודה?
עאידה תומא סלימאן: כי זה בסופו של דבר מה שיכוון.
<מיכל צוק: אני רק אגיד ככה, הנתונים האלה נמצאים בצורה מאוד מפורטת, אנחנו בהחלט מודדים את זה, אנחנו שמים לנו יעדים ודגש גם בתוך המרכזים על האוכלוסייה הנשית, על כמות המשתתפות, אנחנו מודדים גם את הנושא של התמדה בעבודה.
<מיכל צוק: זו הרי לא חוכמה להכניס מישהו ולעשות מין דלת מסתובבת.
<מיכל צוק: אנחנו מנסים ליצור בהקשר הזה שינוי אמיתי.
<מיכל צוק: המספרים המדויקים ממש, אלה תוכל לפרט בפניכם, מדובר על אלפי נשים.
עאידה תומא סלימאן: דבר נוסף, לפי התכנית הממשלתית אתם אמורים להגיע לסבסוד 7,000 ילדים במעונות יום.
<מיכל צוק: במגזר הערבי.
עאידה תומא סלימאן: אתם לא הגעתם ליעד הזה, נכון?
<מיכל צוק: למיטב זיכרוני יש בשנה כ-6,500 ילדים, אבל הנתונים המדויקים לא מולי, אז אם אני לא מדייקת אנחנו נעביר לכם במדויק.
עאידה תומא סלימאן: אחר כך אנחנו נשמע על החינוך הטכנולוגי שהוא חלק מהתכנית, שגם שם ראיתי שלא הגיעו למספר.
עאידה תומא סלימאן: האם אפשר להגיד, גב' אלה, שהגעתם ליעד של 16,250 משתתפות ומשתתפים במרכזי ההכוון המקצועי?
<אלה אייל בר דוד: כן, אנחנו גם עברנו את היעד הזה כבר, הנתונים שהוגשו לנו הם נתונים מאוגדים על כל שנת 2014, אנחנו כבר במחצית 15', הנתונים שלנו עברו את היעד הזה.
<אלה אייל בר דוד: אנחנו היום עומדים על כמעט 20,000 משתתף ומשתתפת.
<אלה אייל בר דוד: בממוצע בין התכניות אחוז הנשים שמגיעות למרכזי ההכוון הוא כ-60%, יש תכנית אחת שהם טיפה יותר גבוהים, תכנית אחת שהם טיפה יותר נמוכים.
<אלה אייל בר דוד: כפי שאמרנו, זה ארבע תכניות שונות.
<אלה אייל בר דוד: מבחינת השמות, אחוזי ההשמות הם מאוד גבוהים, אנחנו עברנו את ההשמה ה-10,000 כבר.
<אלה אייל בר דוד: אנחנו נצא בזה בפרסום ובעיניי זה משהו מאוד מרגש.
עאידה תומא סלימאן: זאת אומרת מעל ל-60% ממשתתפי התכנית הם כבר - - -
<אלה אייל בר דוד: אנחנו עומדים על 54% השמה בממוצע בין התכניות, שזה אחוז השמה, אני חייבת להגיד יפה, לעומת כל מה ששיערנו שהתכנית הזאת - - - בתכנית הזאת אחוז ההשמה שנקבע הוא 40%, כי הסתכלנו על תכניות בהקשר הזה בעולם, ניסינו ללמוד ממה שנעשה בפיילוטים וקבענו אחוז של 40% ואנחנו נמצאים היום ב-54%.
עאידה תומא סלימאן: איזה סוגי הכשרה ואיזה סוג של יישום?
עאידה תומא סלימאן: מה בדיוק ההשמה?
עאידה תומא סלימאן: כלומר אחוזי משרה, סוג העבודה, הכשרות שקיבלו או מקבלים.
<אלה אייל בר דוד: מרכזי ההכוון התעשייתי, מרכזי ריאן, אני לא יודעת אם מי מכם היה בהם, ביישובים השונים, חשוב להגיד, הם משרתים לא את כל החברה הערבית עדיין, אנחנו מאוד מאוד רוצים להתרחב, חשוב לי להדגיש את זה, אנחנו כרגע משרתים 67 יישובים דרך 21 מרכזים ואנחנו מאוד מאוד רוצים, אנחנו מרגישים את השינוי שכל מרכז מצליח לייצר ולהיכנס.
<אלה אייל בר דוד: החבר'ה שעובדים הם כמובן מתוך הקהילה הערבית, או הבדואית או הדרוזית בהתאמה, והם באמת מצליחים לעשות שינוי.
<אלה אייל בר דוד: זה היה חשוב לי להגיד כהקדמה.
<אלה אייל בר דוד: לגבי סוגי ההכשרות, אנחנו נעים על כל המנעד של ההכשרות, אם זה אישה שלא יודעת לדבר עברית ולא יודעת להציג את עצמה, אז כמובן ברמה הראשונית איזה שהוא משולש של הכשרות רכות, של כישורים טכנולוגיים, כישורי מחשב בסיסיים שהיום הם משהו הכרחי להיכנס לעבודה, בוודאי עברית.
<אלה אייל בר דוד: זה נע בין המרכזים, רמות העברית.
<אלה אייל בר דוד: למשל בפיילוט במזרח ירושלים אנחנו מדברים על רמות עברית של אולפן ממש ובמקומות אחרים זה יכול להיות יותר עברית תעסוקתית בהיקף של 60 שעות.
<אלה אייל בר דוד: כמובן ברמת ההכשרות המקצועיות אנחנו עובדים בכל הכלים שיש גם לממשלה להציע, מההכשרות הכי כבדות שלוקחות שנים של הכשרה.
<אלה אייל בר דוד: ההשכלה הכי גבוהה שאנחנו מציעים, במרכאות, בקשר של המרכזים, זה כמובן - - - אני אפריד, בין ההשכלה שהיא יותר הכשרתית, שזה הנדסאים, שזה לימודים של שנתיים, ממש מקצוע, כל הרצף של ההכשרות המקצועיות - - -
עאידה תומא סלימאן: יש רק את התכנית של 30, נכון?
<אלה אייל בר דוד: לא, 33 מיליון שקל, המטרה שלנו השנה להגיע ל-100 משתתפים בכל מחזור.
עאידה תומא סלימאן: כמה מתוכם נשים?
עאידה תומא סלימאן: אם זו ההכשרה הכי כבדה, כמה נשים השתתפו בהכי כבד?
<אלה אייל בר דוד: להנדסאים בשנה שעברה נכנסו למיטב זיכרוני 18 נשים מתוך 59.
<אלה אייל בר דוד: אבל, שוב, אני אבדוק לך את זה במאה אחוז ואתן לך מספרים מדויקים.
<אלה אייל בר דוד: אבל זו הפנייה אחת.
עמיר פרץ: יש לכם יעדים שאתם קובעים לחפיפה בין ההשמה לבין היישום?
<אלה אייל בר דוד: כל מי שעובר הכשרות, למשל, אחוזי ההשמה שלו יותר גבוהים.
עמיר פרץ: אבל יש פער בין סוג ההכשרה ליישום?
עמיר פרץ: או שזו הכשרה כללית שמיושמת - - -
<אלה אייל בר דוד: לא, אנחנו נותנים הכשרות ספציפיות, על כל מנעד ההכשרות שקיים במדינה, אם זה דרך קורסים מקצועיים, אם זה דרך הכשרות מקצועיות.
עמיר פרץ: פרטי, קורס כמו מה?
<אלה אייל בר דוד: למשל בצפון היה צורך מאוד מאוד גדול בתחומי הטבחות והקונדיטאות, שזה גם ספציפית הכשרה שמאוד מתאימה לנשים, גם אם הן משתלבות במלונות, במסעדות - - -
עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת מאוד מתאימה לנשים?
עמיר פרץ: רוב השפים בתכניות בטלוויזיה זה גברים.
עאידה תומא סלימאן: איזה משפט מחץ נתת, 'מאוד מתאימה לנשים'.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להגיד לך שאני הובלתי אותך בדיוק - - - כששאלתי איזה סוג של הכשרות ואיזה סוג של השמה, זו לא הייתה שאלה נאיבית, אני מודה ומתוודה.
עאידה תומא סלימאן: זאת לא הייתה שאלה נאיבית, כי אני יודעת איזה סוג של הכשרות לרוב קיים, לפחות בצפון.
עאידה תומא סלימאן: אז בואו נקבל מידע יותר ספציפי.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע אם 60% מהמשתתפים במרכזי ריאן, כמה מתוכם, מה-60% האלה, משתתפים בהכשרות כבדות משקל, מה שאת אמרת, וכמה מהאחוז הזה משתתף בקונדיטוריה ובניית ציפורניים, לא שאני מזלזלת, ואני אשרוד את הכול.
עאידה תומא סלימאן: כאילו, בסדר.
עאידה תומא סלימאן: אבל כמה גם מההשמה היא השמה מתוך ההכשרות הכבדות וכמה ההשמה היא מתוך העיסוקים שדיברנו עליהם.
עאידה תומא סלימאן: באמת, לתת לנו פעם אחת תמונה ברורה מה קורה.
<אלה אייל בר דוד: אין בעיה.
<אלה אייל בר דוד: אני מתנצלת, אני אגיד ככה, האמירה שאנחנו מקבלים מהמרכזים זה שאין מספיק הכשרות שמתאימות לנשים, בגלל זה יצאה לי האמירה הזאת.
<אלה אייל בר דוד: חשוב לי להגיד, אנחנו מאוד מכוונים למקצועות טכנולוגיים לנשים, איימן יודע את זה, אנחנו מדברים על זה הרבה, אנחנו פתחנו תכנית להכוון תעסוקתי להשכלה גבוהה בדגש על מקצועות טכנולוגיים והשתתפות במקצועות טכנולוגיים.
<אלה אייל בר דוד: אנחנו עובדים על פתיחה של כל הרצף מרמה של בדיקות תוכנה, מרמות של שילוב בחברת תקשוב - - -
עאידה תומא סלימאן: אלה חלק מהתכנית עם שתי העמותות, חברות, צופן ו-ITWorks, בואי נתמקד בריאן, במרכזי - - -
<אלה אייל בר דוד: אוקיי.
<אלה אייל בר דוד: חברות ההיי טק - - -
עאידה תומא סלימאן: תנסי לתת לי תשובה.
עאידה תומא סלימאן: את יכולה להגיד לי, 'אין לי סטטיסטיקה כזו', אבל תגידי לי.
<אלה אייל בר דוד: אני יכולה להגיד לך בגדול.
<אלה אייל בר דוד: בגדול אנחנו מדברים על הכשרות טכנולוגיות בערך ברמה של 40%, מתוך ההכשרות זה הכשרות טכנולוגיות שנעות על כל הרצף, כמו עיבוד שבבי, אני כן אומרת, ההשתתפות של נשים זה פחות, כי זה פחות משאלת לב וכמו שמיכל אמרה, אנחנו מאוד מנסים שנמצא את המקום שבו משאלת הלב של הפרט, כשהוא בא, משתלבת עם איזה שהוא מקצוע שגם יוכל לספק לו פרנסה אבל גם להשתלב במה שהוא רוצה.
<אלה אייל בר דוד: דרך אגב, זה גם באוכלוסייה היהודית, חשוב להגיד, זה באוכלוסייה הכללית בעולם.
<אלה אייל בר דוד: נשים פחות משתלבות במקצועות טכנולוגיים.
<אלה אייל בר דוד: אנחנו מאוד מאוד מנסים לתמוך, אנחנו שמנו למשל יעד רק על התכנית של ITWorks וצופן, שמנו יעד של 20% נשים לכל הפחות, זאת אומרת הם לא יוכלו - - -
עאידה תומא סלימאן: לפתוח קורס אם אין להם 20%.
<אלה אייל בר דוד: לפחות, בהקשר הזה, חד משמעית.
<אלה אייל בר דוד: ואנחנו נעלה, אנחנו עוד נעלה.
עאידה תומא סלימאן: על השמה.
עאידה תומא סלימאן: באיזה מקצועות ההשמה.
<אלה אייל בר דוד: כן.
<אלה אייל בר דוד: שוב, אנחנו פותחים את כל המגוון.
<אלה אייל בר דוד: יש נשים שמשרת הפתיחה היא המשרה שגם תשפר את המצב בבית, אבל אנחנו נעים על כל הרצף.
<אלה אייל בר דוד: היו לנו השמות מאוד מאוד מוצלחות, גם של נשים בחברות תעשייה, במפעלים.
<אלה אייל בר דוד: הרבה נשים, דרך אגב, בוחרות עם ההשכלה וההכשרה שנתנו להם, אנחנו עובדים מאוד טוב עם כל הסוכנות ומה שקורה בתחום היזמות ואז הן פותחות עסק משלהן.
<אלה אייל בר דוד: זה גם עם המון המון תמיכה, כמו שהשר ציין, של המיקרופייננס, של ההלוואות, שזה מבחינתנו גם השמה.
עאידה תומא סלימאן: אני מודה ומתוודה, לא יצאתי יותר חכמה בנושא הזה, לא קיבלתי שום מידע ספציפי.
עאידה תומא סלימאן: אני מאוד מקווה שמר איימן סיף יספק לי קצת מהתשובות לשאלות הללו.
<איימן סיף: בוקר טוב לכולם.
<איימן סיף: ברשותכם, קודם כל לגבי הנתונים, הסוגיה של נשים ושילוב נשים בשוק העבודה בשנים האחרונות, כפי שאתם שמים לב, זה באמת קיבל ביטוי וזה נמצא בסדר עדיפות של הממשלה.
<איימן סיף: הדבר גם התבטא בקבלת החלטות לא מעטות, מתוקצבות, ליישום היעד הממשלתי שהוזכר כאן.
<איימן סיף: הנתונים מדברים בעד עצמם, יש שיפור בשיעור התעסוקה של נשים ערביות.
<איימן סיף: ודרך אגב, שמתם לנו כאן על השולחן דפים של הממ"מ של הכנסת, שגם מדבר על 33% שיעור תעסוקה של הנשים.
<איימן סיף: אז אלה לא רק נתונים של משרד הכלכלה ושלנו, זה גם של הכנסת, שמדברים על אותו שיעור.
עאידה תומא סלימאן: אבל זה השתתפות.
<איימן סיף: לא, שיעור תעסוקה של נשים ערביות 33%.
<איימן סיף: זה הנתון שכולם - - -
עאידה תומא סלימאן: גם משרות חלקיות.
חנין זועבי: גם משרות ארעיות.
חנין זועבי: כלומר הנתון אומר 33% מהנשים מועסקות מהשנים 2012 עד 2013.
חנין זועבי: אתם בודקים רק שנה אחת אחורה, לא בודקים משרה יציבה, הם בודקים את השנה האחרונה.
חנין זועבי: צריכים אפילו לשנות את שיטת הבדיקה בלמ"ס.
<איימן סיף: לגבי הנתונים, יש באמת שיפור בשיעור התעסוקה של הנשים הערביות.
<איימן סיף: אני רוצה לציין עוד נתון אחד שהוא מאוד מאוד מעניין, קשור גם כן לנשים ערביות, זה בעצם שיעור ההשכלה הגבוהה, הנשים הערביות בעלות תואר אקדמי וזה עלה בצורה מאוד מאוד יפה משנת 2005.
<איימן סיף: השיעור היה 8%, נשים ערביות בעלות תואר אקדמי וב-2014 אנחנו מדברים כבר על 13%.
<איימן סיף: הנשים הערביות עברו את הגברים הערבים בנושא של בעלות על תואר אקדמי, 12% בקרב הגברים הערבים.
<איימן סיף: מה שאני רוצה להגיד, שיש שינוי חיובי בכל מה שקשור לעולם התעסוקה ולעולם ההשכלה של נשים ערביות.
<איימן סיף: יחד עם זאת אנחנו לא יכולים להסכים, כשמשווים את זה מול המגזר היהודי, שיעור תעסוקה של 70% ושיעור ההשכלה הגבוהה עומד על30%.
<איימן סיף: אז הפערים הם עדיין גדולים, שלא נבוא ונגיד שעשינו את העבודה, יש לנו באמת עוד הרבה עבודה לעשות.
<איימן סיף: ברשות
<איימן סיף: כם אני אעשה סקירה מהירה של מה התכניות הממשלתיות שהובלנו בשנים האחרונות ואני אדבר גם על היישום של הדברים האלה ופחות הסבר על התכניות.
<איימן סיף: אז ככה, בשנים האחרונות, בשנת 2012 הובלנו תכנית מאוד מאוד גדולה של 730 מיליון שקל, יחד עם משרד הכלכלה, יחד עם כמה משרדים אחרים, על מנת לשלב כ-50,000 אזרחים ערבים עם דגש על נשים בשוק העבודה.
<איימן סיף: אני יחד עם מיכל צוק יושבי הראש של ועדת ההיגוי ליישום ההחלטה הזאת, היא כוללת מגוון רחב של תכניות.
<איימן סיף: אני יכול להזכיר את הסוגיה של ההכוון להשכלה גבוהה, זה 20 מיליון שקל שאנחנו מטמיעים אותם במרכזי ההכוון התעסוקתי.
<איימן סיף: התכנית הזאת גם מוטמעת בתוך מרכזי ההכוון התעסוקתי.
<איימן סיף: יש את הסוגיה של אשת חיל, יושבים כאן נציגים של משרד הרווחה והעמותה בעצמי, שמפעילה את התכנית הזאת.
<איימן סיף: הקצינו לזה 45 מיליון שקלים.
<איימן סיף: יש היום כ-1,140 נשים ערביות בתכניות האלה ואני מאמין שהנציגים של אשת חיל ידברו על זה.
<איימן סיף: העמקת הסבסוד למעונות יום, זה גם היה חלק מהתכנית הזאת.
<איימן סיף: צריך להבין, אישה במדינת ישראל, רק אם היא עובדת 36 שעות יכולה להיות זכאית לסבסוד.
<איימן סיף: במגזר הערבי, בגלל התכנית הזאת, הורדנו את זה ל-24 ויש גם ניצול של הדברים האלה.
<איימן סיף: השלמת השכלה, עם משרד החינוך, יש היום כ-300 נשים שסיימו את הקורס הזה ואנחנו פותחים עכשיו עוד כיתות לעוד 300 נשים.
<איימן סיף: החינוך הטכנולוגי, שדיברת עליו, 75 מיליון שקל הקצינו למשרד הכלכלה ו-75 מיליון שקל הקצינו למשרד החינוך.
<איימן סיף: גם שם יש לנו מאות צעירות ערביות שעוברות בימים אלה את התכניות השונות בתחום של החינוך הטכנולוגי.
עאידה תומא סלימאן: זה כ-1,200 למרות שהמטרה הייתה להגיע ל-2015 עם 3,000.
<איימן סיף: את צודקת, היה שם עיכוב בהתחלה של התכנית, בעיקר של משרד החינוך, אני לא יודע אם הם נמצאים כאן, אבל אני מניח שמשרד החינוך ידווח על זה ויראה את הביצועים של התכנית הזאת.
<איימן סיף: אלה המרכיבים העיקריים של התכנית הזאת, של 4193.
<איימן סיף: אני חייב להגיד, עאידה - - -
עמיר פרץ: כמה התקציב הכולל שלה?
<איימן סיף: 730 מיליון שקל לחמש שנים.
עמיר פרץ: כמה יושם?
<איימן סיף: 85% בשנים 2012-2015.
עמיר פרץ: לא, איך הצלחתם לחלק?
עמיר פרץ: באופן שוויוני, או שבשנה הראשונה הוצאתם את הכול?
<איימן סיף: פחות או יותר זה מחולק שווה בשווה בין השנים.
עמיר פרץ: מה החלק המנהלתי של התכנית, כמו שהיושבת ראש אוהבת לשאול?
<איימן סיף: כמעט ולא היה חלק מנהלתי.
<איימן סיף: אנחנו מעבירים למשרד החינוך, למשל, לחינוך טכנולוגי, אז רוב הפעילות היא פעילות עבור הבנות, אין מִנהלת, אין עלויות של מִנהלות.
<איימן סיף: כך גם לדעתי ברוב המשרדים האחרים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שיש שני דברים שהייתי רוצה לשאול עליהם.
עאידה תומא סלימאן: דבר ראשון, לפני שבוע דנו בתקציב מגדרי, אני חושבת שתכנית שיש בה 730 מיליון שקל כדאי לדעת מה החלק המגדרי, האם יש חלוקה מגדרית, האם יש הקצבה מסוימת שאנחנו אומרים מהתחלה, זה מכוון כלפי נשים ערביות, במיוחד שהן מוקד ההתעניינות בשנים האחרונות בעניין התעסוקה.
עאידה תומא סלימאן: זה דבר ראשון, האם קיים דבר כזה או לא.
עאידה תומא סלימאן: והאם יש מדדים ברורים, כי אחד מהדברים שאני רואה שאתם מתקשים לספק תשובות עליהם זה סטטיסטיקה.
עאידה תומא סלימאן: כל תכנית, כמה נשים נהנות מהתכנית הזו, כמה שילבנו נשים בתכנית הזו, או כמה נשים באמת עברו השמה.
עאידה תומא סלימאן: והדבר האחרון, קראתי באיזה שהוא מקום על עניין של השמה לאקדמאים ואקדמיות, שזה עבר דרך עמותת קו משווה, נכון?
<איימן סיף: כן.
עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר אחרי אולי ארבע שנים, ההשמה שם הייתה של 1,080, משהו כזה.
עאידה תומא סלימאן: האם זה היה שווה את ההשקעה שהושקעה בעמותה הזו כדי להשיג בסופו של דבר השמה שאמורה להיות הכי קלה, לאקדמאים ואקדמיות, וכמה מתוכם הן נשים, מתוך ה-1,000 האלה.
עאידה תומא סלימאן: כי נכון, לפעמים זה לא כסף מנהלי, זה כסף שעובר דרך תקצוב אחר, שבסופו של דבר מסתכם במנהלי.
<איימן סיף: לגבי התכנית 4193, 730 מיליון שקל, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, עיקר התכנית, עאידה, כוונה לנשים ערביות.
<איימן סיף: זאת אומרת רוב מוחלט של התכנית מכוון לנשים ערביות.
<איימן סיף: כפי שאמרנו כאן, הנתונים, כמו למשל בחינוך הטכנולוגי, זה רק לנשים ערביות, במשרד החינוך זה רק לנשים ערביות.
<איימן סיף: יזמות זה רק לנשים ערביות.
<איימן סיף: חלק גדול מהתכניות האלה זה רק לנשים.
<איימן סיף: לגבי הנתונים, עאידה, הכנו גם כאן מסמך, העברתי לך את זה גם במייל, אתמול.
<איימן סיף: יש לנו שם מספרים של כמה משתתפות יש בכל תכנית, מה היעדים שלנו והנתונים האלה נמצאים.
<איימן סיף: לגבי הסוגיה של קו משווה, זה לא חלק מהתכנית הזאת, זה joint venture שעשינו עם קו משווה בשנים האחרונות.
<איימן סיף: היו כמה הישגים ל-joint venture הזה, זה גם שינוי המודעות בקרב מעסיקים לקליטה של אקדמאים ערבים, דבר שלא היה קיים לפני חמש שנים וגם הסוגיה של ההשמות.
<איימן סיף: בשנה האחרונה הם שינו את שיטת ההשמות, הם לא עושים את זה בעצמם, הם עושים את זה דרך חברות השמה ולכן המספר שאנחנו מדברים עליו, 1,000, הוא המספר הסופי.
<איימן סיף: אבל ברשותכם, אני רוצה לחזור לדברים העיקריים שקידמנו בשנים האחרונות, כי אמרתם שיש לי כמה דקות לעשות את הסקירה, אז חשוב לי לדבר על עוד כמה דברים מרכזיים.
<איימן סיף: אני רוצה לדבר על סוגיה של תחבורה ציבורית.
<איימן סיף: תחבורה ציבורית היא בעיה אקוטית ביישובים הערביים.
<איימן סיף: לא הייתה קיימת תחבורה ציבורית נאותה עד 2010, למעט בנצרת ואולי בעוד יישוב אחד או שניים.
<איימן סיף: מ-2010 התחלנו להכניס בכל תכניות הממשלה שלנו תקציבים להפעלת תחבורה ציבורית ביישובים ערביים ופה יש באמת שיפור מאוד מאוד מרשים, חיובי, בהפעלת תחבורה ציבורית בתוך היישובים הערביים.
<איימן סיף: יש לנו נתונים לגבי משתמשים בתחבורה ציבורית ביישובים הערביים.
<איימן סיף: דרך אגב, הנשים הן באמת קהל מאוד מאוד חשוב שמשתמש בתחבורה הציבורית, גם להגעה לעבודה וגם להגעה להשכלה וכו'.
<איימן סיף: מרכזי הכוון תעסוקתי, דיברנו על זה, אז אני לא ארחיב על זה בזמן הקצר שיש לי.
<איימן סיף: יש כלי מאוד מעניין לדבר עליו, כלי שנקרא מסלול תעסוקה במשרד הכלכלה, שנותן סבסוד שכר למעסיקים שקולטים עובדים מקרב האוכלוסייה הערבית.
<איימן סיף: בשלוש השנים האחרונות משרד הכלכלה הצליח, באמצעות המסלול הזה, לייצר יותר מ-3,000 מקומות עבודה.
<איימן סיף: לפחות 50% ממקומות העבודה האלה זה נשים ערביות.
<איימן סיף: הדבר הנוסף שאני רוצה לדבר עליו כאן בעולם הזה של היזמות, קרן הלוואות זעירות.
<איימן סיף: חברת הכנסת חנין זועבי הייתה שותפה למהלך הזה.
<איימן סיף: הקמנו ביחד עם הסוכנות לניהול עסקים במשרד הכלכלה וקרן קורת, קרן הלוואות בהיקף של 21 מיליון שקלים, שנותנות הלוואות זעירות לנשים ערביות.
<איימן סיף: בשלוש השנים האחרונות הצלחנו לתת יותר מ-3,200 הלוואות לנשים ערביות שרובן המוחלט פתחו עסקים בתוך הבית.
<איימן סיף: גם החלטנו להרחיב, בגלל ההצלחה של התכנית הזאת, את ההתקשרות לעוד שלוש שנים על עוד 23 מיליון שקלים.
<איימן סיף: דברים נוספים שאני רוצה לעדכן לגביהם זה המגזר הציבורי ושילוב במגזר הציבורי.
<איימן סיף: יושב נאדר אלקאסם מהנציבות ויש עוד נציגות מהנציבות, הם יכולות לדווח על השילוב של הערבים בשירות המדינה.
<איימן סיף: הנציבות היום מדווחת על יותר מ-9% עובדים ערבים בשירות המדינה ואני מניח שהנציבות תוכל להרחיב בנושא הזה.
<איימן סיף: דבר אחרון שאני רוצה לציין - - -
עאידה תומא סלימאן: אחוז הנשים הערביות לא עובר את ה-2%, מתוך ה-9%.
עאידה תומא סלימאן: 9% זה כלל הערבים בשירות המדינה ו - - -
תמר זנדברג: אבל מתוך כלל המועסקים הערבים והערביות בשירות המדינה, כמה מהן ערביות?
<איימן סיף: שליש.
<איימן סיף: פחות משליש.
עאידה תומא סלימאן: פחות משליש.
עאידה תומא סלימאן: זה הגיע ל-4%?
<קריאה: 4%.
תמר זנדברג: 4% מתוך ה-9%?
תמר זנדברג: כלומר בערך 40%?
חנין זועבי: עאידה, ההערה נכונה, להוריד את החינוך.
עאידה תומא סלימאן: זה כולל החינוך?
<איימן סיף: זה בלי חינוך.
<איימן סיף: רק דבר אחרון ועם זה אני אסיים.
<איימן סיף: אני מסיים בנושא של ההשכלה הגבוהה.
<איימן סיף: גם בתחום של ההשכלה הגבוהה נעשתה השקעה מסיבית בשנים האחרונות.
<איימן סיף: יש תכנית חומש של 300 מיליון שקל שמטרתה להנגיש את האוכלוסייה הערבית להשכלה הגבוהה וראינו באמת את השיפור ברמת ההשכלה של האוכלוסייה הערבית, עם דגש על הנשים.
<איימן סיף: פרויקט אחרון שהקמנו, יחד עם מל"ג ות"ת, משרד החינוך ומשרדים אחרים, קרן אירתקא, שזו קרן למלגות שנותנת מלגות לסטודנטים הערבים, נותנים 650 מלגות, 10,000 שקל בשנה.
<איימן סיף: זו כבר השנה השנייה שאנחנו מחלקים את המלגות האלה.
<איימן סיף: זאת אומרת יש לנו היום 1,300 מלגות שכבר חילקנו בשנתיים האחרונות.
<איימן סיף: אם אני זוכר נכון את האחוז, כמעט 54%, 55% ממי שמקבל את המלגות האלה הן מהנשים הערביות.
זאב בנימין בגין: מכינות קדם אקדמיות?
<איימן סיף: אלה סטודנטים שלומדות בשנה הראשונה שלהן לפי שני קריטריונים, מצב סוציו אקונומי ותחומי לימוד.
<איימן סיף: אנחנו רוצים לעודד אותן ללמוד מקצועות שיש להם ביקוש בשירות העבודה.
זאב בנימין בגין: בתכנית של המל"ג יש הנגשה באמצעות מכינות.
<איימן סיף: נכון, בהחלט כן.
זאב בנימין בגין: ושם זה מתקדם?
<איימן סיף: שם זה מתקדם וזה עובד ויש גם נשים שמשתתפות במקומות האלה.
עאידה תומא סלימאן: תודה על הסקירה.
עאידה תומא סלימאן: אנחנו גם נשמע נציגים אחרים אחר כך, אבל אני רוצה לתת לחברי הכנסת שרוצים להתייחס, כי יכול להיות שהם אולי יצטרכו לצאת.
עאידה תומא סלימאן: אני לא יודעת, אני מנחשת, אני מקווה שתישארו איתנו.
עאידה תומא סלימאן: חברת הכנסת חנין זועבי.
חנין זועבי: אני לא אוהבת לקלקל את החגיגה.
עאידה תומא סלימאן: לא, עוד אין חגיגה.
עאידה תומא סלימאן: עוד לא התחלנו את החגיגה, אל תדאגי.
חנין זועבי: קודם כל אני רוצה להתחיל בנקודה שאני מתעקשת עליה כל הזמן והיא הלוגיקה של הגישה לעניין העלאת אחוז תעסוקת נשים ערביות.
חנין זועבי: מדברים יותר על הכשרת הון אנושי, על תחבורה, על מעונות, ופחות על יצירת מקומות עבודה.
חנין זועבי: אני לא מצליחה, בשש השנים שאני נמצאת פה, להבין את ההיגיון הזה.