GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<איתי טמקין: אני חושב שמדי פעם היה איזה שהוא בלבול אולי במה המטרה של הניתוח המגדרי בעצם מבחינת המסקנות שהוועדה הוציאה.
<איתי טמקין: צריך להבין את המצב.
<איתי טמקין: הזכירו פה קודם את משרד התרבות והספורט, אז ניקח אותו שנייה בתור דוגמא.
<איתי טמקין: המצב היום הוא כזה שאם קובע מדיניות מסוים היה בא ומעביר שקל מפעילות מסוימת במשרד שלו – לצורך העניין מתמיכה במוזיאונים לתמיכה בתיאטראות – הוא לא ידע בכלל להגיד אם יותר נשים נהנות מהשקל במוזיאונים או יותר נשים נהנות מהשקל בתיאטראות.
<איתי טמקין: המטרה של הניתוח המגדרי בעצם, היא שבפני קובע המדיניות יהיה באופן קבוע ניתוח מגדרי של כל התקציב שלו, שבבואו לבחור איפה הוא שם את השקל השולי, כלומר איפה הוא מקצה עכשיו את ההקצאה הבאה, איך זה ישפיע על החלוקה המגדרית של התקציב של המשרד שלנו.
<איתי טמקין: אנחנו גם לא נכנסנו פה למסקנות הוועדה גם מתוך איזו שהיא מחשבה, לא נכנסו להצעות לקובעי המדיניות, אלא רק להעמיד בפניהם את הנתונים בפעם הראשונה.
<איתי טמקין: כי כשאתה לוקח החלטה שמבוססת על נתונים ולא החלטה עיוורת, ההחלטה שלך היא הרבה יותר מושכלת.
<איתי טמקין: המטרה פה היא לא להציע לקובע המדיניות מה לעשות, אלא להגיד לו – זאת תמונת המצב, עכשיו אתה קובע מדיניות, אתה תעשה מה שאתה מבין, אבל אתה לא יכול להגיד שהנתונים האלה לא עמדו בפנים, כשבאת לקבוע את המדיניות וזה הפוקוס של מסקנות הוועדה.
<איתי טמקין: הבאתי כמה דוגמאות מהתקציב האחרון, וזה באמת דוגמאות ראשונות.
<איתי טמקין: אנחנו נרצה לשפר לייעל את זה בתקציב הבא.
<איתי טמקין: זה גרף אחד שהוצג, של המשרד לביטחון פנים, שבעצם לקחו את תקציב המשטרה.
<איתי טמקין: זה גרף שמראה את התפלגות שוטרי הקבע, את החלוקה בין שוטרי הקבע לא במונחי תקציב.
<איתי טמקין: אחר כך גם מופיע שם ניתוח של החלוקה של תקציב השכר, אבל זה קדם.
<איתי טמקין: זה חלק בעצם שנכנס בפעם הראשונה, שיראו כמה שוטרי קבע יש, ובעצם אחרי זה איך תקציב השכר של שוטרי הקבע מחולק.
<איתי טמקין: משרד המדע נותן מגוון מלגות להשכלה גבוהה, לכל רמות ההשכלה הגבוהה.
<איתי טמקין: כאן אפשר לראות פילוח מגדרי של מי מקבל את המלגות האלה.
<איתי טמקין: זה ניתוח שמראה ש-38% ממקבלי הגברים, ודווקא פה 62% הן נשים.
<נורית ירמיה: אני המדענית הראשית ממשרד המדע.
<נורית ירמיה: אני רוצה להעיר לגבי הנתונים.
<נורית ירמיה: זה מספר המקבלות ולא הכסף.
<איתי טמקין: נכון, מספר המקבלות.
עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת לשמור הערות לסוף, כי ממילא אנחנו כבר חורגים בזמן מבחינת ההצגה.
עאידה תומא סלימאן: שאלות והערות אחר כך.
<איתי טמקין: בהמשך, באותו ניתוח הוצג אחרי זה גם סך הכסף, שבאמת מראה יותר שוויון מגדרי בניתוח של הכסף.
<איתי טמקין: ניתוח אחרון זה בסל קליטה.
<איתי טמקין: את זה הראו במשרד הקליטה, שמתוך סל הקליטה במדינת ישראל 66% מסל הקליטה מופנה לגברים, 34% מסל הקליטה מופנה לנשים.
<איתי טמקין: כן ניתן לראות מהניתוח הזה, אם מסתכלים רק על הניתוח הזה, שאחוז הגברים שקיבלו, בבחינת מספר הגברים ומספר הגברים – זה 59% גברים.
<איתי טמקין: אפשר ללמוד לדוגמא מהניתוח הזה, שאם 60% מהכסף הולך לגברים, אז הקצבה הממוצעת של גבר מסל הקליטה יותר גבוהה מהקצבה של אישה מסל קליטה, וזה ניתוח שעולה מהנתונים האלה.
<איתי טמקין: כשיש את הנתונים האלה בעצם פעם ראשונה, מקבל ההחלטות פעם ראשונה נחשף לנתונים האלה ושואל את השאלות למה זה קורה.
<איתי טמקין: זהו.
<איתי טמקין: זה הניתוח.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאת הדוגמאות שניתנו כאן אפשר לראות יותר לעומק בדו"חות שהגישו בזמנו המשרדים השונים.
עאידה תומא סלימאן: למען האמת, חלק גדול מהמשרדים האלה בעצם לקח את ה-10%, עשה את הניתוח לעניין מספר העובדים, העובדות, החלוקה המגדרית בקרב העובדים וגם בעניין השכר.
עאידה תומא סלימאן: אני מאד מקווה שכשנגיע לשנת 2016, ה-40% יכללו גם את השירותים ואת מספר הנהנים מהשירותים ועד כמה יש שוויון בשירותים הניתנים.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לשרה גילה גמליאל, התייחסות שלך ולשמוע איך את מתכננת לנהל את כל הנושא הזה.
גילה גמליאל: ראשית תודה לך, כבוד יושבת ראש הוועדה.
גילה גמליאל: אני חושבת שהדיון הזה היום הוא מאד מאד חשוב.
גילה גמליאל: עליזה, אני שמחה לברך אותך על היזמה מלכתחילה והעברת המהלך בפן החקיקתי, הפרלמנטארי, ולא פחות חשוב על זה שאת מחויבת לעניין ושהגעת אלי כמי שאמונה על התפקיד וביקשת לראות איך אנחנו משתפות פעולה, משלבות זרועות על מנת ליישם הלכה למעשה.
גילה גמליאל: לצערנו יש הרבה חוקים יפים לא מיושמים, יש הרבה החלטות ממשלה שלאו דווקא מיישמים בזמן אמת וזה חלק מהדברים שאני בהחלט לוקחת על עצמי לוודא את יישמו במהלך התקציב הקרוב.
גילה גמליאל: התקבלה החלטה השבוע שתקציב המדינה יהיה תקציב דו שנתי.
גילה גמליאל: זה אומר 2015-2016, מה שמצריך מהמשרדים השונים גם כן לדאוג להעביר עכשיו את כל הנתונים של 40% מההתייחסות התקציבית שלהם בפן המגדרי, וגם מי שלא ביצעו זאת בשנת 2015, תינתן להם הזכות המחודשת לבצע את ההתאמות הרלבנטיות.
גילה גמליאל: לאור המלצתה של חברת הכנסת לביא לקיום של יום עיון בנושא, אני בהחלט הרמתי את הכפפה ואף יצא מכתב לכל משרדי הממשלה השונים.
גילה גמליאל: צריך לציין שהמכתב יצא לפני מעל שבוע ותשובה אין.
גילה גמליאל: אתמול במשרד הרימו טלפונים לכולם לברר מדוע אין נציגות שאפשר לשמוע ממנה מי אמונים על הנושא, על מנת לבוא ליום העיון ועדיין תשובה אין.
גילה גמליאל: אני עומדת כיושבת ראש ועדת השרים לקידום מעמד האישה ושיוון מגדרי, ועל כן אני מתכוונת לכנס את ועדת השרים, על מנת לוודא שהדברים ייושמו הלכה למעשה.
גילה גמליאל: אני לא מתכוונת לוותר על העניין.
גילה גמליאל: אני חושבת שניתנה כאן בהחלט הזדמנות לכל משרד לבצע את שיעורי הבית שלו.
גילה גמליאל: אני נכנסתי למשרדים חדשים עכשיו, אני רוצה לראות גם במשרדים שאני אמונה עליהם, ובכל יחידות הסמך שלי, איך בדיוק ההתייחסות מקבלת ביטוי בפן המגדרי.
גילה גמליאל: ואם אנחנו בעצמנו לא נעשה זאת, אז הכיצד נוכל לבוא ולבחון את התמונה המלאה גם במקומות שמצריכים את השינוי המשמעותי בסוגיית השוויון.
גילה גמליאל: אני רואה לנכון שמהבחינה הזאת, מעצם העובדה שניתנה לכל משרד האפשרות לבחור, יש להם את היכולת.
גילה גמליאל: זאת אומרת אין איזו דרישה שמבקשת מהם בשלבים האלה לשים דגשים בעבודה מחקרית מדויקת לגבי איזה תחומים אנחנו רואות לנכון שצריכים לעמוד בחזית אותם 40%, מכיוון שאנחנו רוצות להגיע ליעד של שנת 2018 עם 100% של התייחסות מגדרית.
גילה גמליאל: ועל כן אני רואה חשיבות גם כן מטעם משרדך, להעיר את תשומת לב כל התקציבאים, שזה חייב להיות חלק אינטגראלי מעצם הגשת תקציב המדינה.
גילה גמליאל: הישיבה תתכנס בקרוב ויום העיון ייצא לדרך.
גילה גמליאל: היישום של ההחלטה יקבל את המימוש שלו בתקציב 2015-2016.
גילה גמליאל: אני חושבת שכל שאר הדברים שדיברת עליהם, שהם מבורכים – צריך לציין – עדיין מחייבים יותר אמירה גם מצד השר עצמו, אני מתכוונת לפנות גם לכחלון ללוות איתנו את התהליך.
גילה גמליאל: צריך לציין שזה תהליך תקדימי פה בארץ וזה יהיו התקציבים הראשונים שההיבט של השוויון המגדרי יקבל את היישום שלו הלכה למעשה, ומכאן יהיה ניתן רק ללמוד.
גילה גמליאל: הרעיון זה לא לבוא ולבקר משרדים.
גילה גמליאל: הרעיון זה לא לבוא ולחפש כאן אשמים.
גילה גמליאל: אנחנו רוצות פשוט לראות תמונת מצב, על מנת שנסיק ממנה מסקנות אופרטיביות, הכיצד ניתן לבוא ולהוביל - גם בשירות הציבורי - שוויון מגדרי, ותהיה עבודה מרובה לאחר מכן.
גילה גמליאל: אנחנו כרגע רק באיסוף הנתונים.
גילה גמליאל: מבחינתי זו עבודת תשתית שנקבל אותה במלואה רק בשנת 2018 ולאחר מכן נצטרך להציג כאן יעדים של תכניות אסטרטגיות ארוכות טווח – הכיצד יהיה ניתן לממש בצורה המקסימאלית את מתן השוויון על כלל המגזר הציבורי, על כל שלוחותיו.
גילה גמליאל: אז אני רוצה להודות לכן, לכל העוסקות בדבר.
גילה גמליאל: אני חושבת שזה דבר מבורך יותר.
גילה גמליאל: עליזה, אני בהחלט מצדיעה לך על העניין ואני אזמין את שתיכן לבוא לוועדת השרים ולהיות חלק מזה, וגם אם יש גורמים נוספים שליוו איתך את התהליך ואני עדיין לא מספיק מכירה, אז אני אשמח שתאירי את עיני ונחשוב הכיצד נדאג כולנו יחדיו כדי שזה יעבור.
גילה גמליאל: מה שאני מבקשת, אני רואה, גם כמי שכיהנה כאן גם בעבר כיושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, את החשיבות של העבודה במקביל.
גילה גמליאל: אני רואה את הוועדה כאן לוקחת על עצמה את האחריות, במהלך תקציב המדינה, ממש לדרוש – משרד-משרד, שיבוא ויציג את אותם 10% בשנת 2015 ואת אותם 40% בשנת 2016.
גילה גמליאל: דרישה חד משמעית מכל משרד.
גילה גמליאל: מעכשיו תוציאי מכתב לכל המשרדים השונים ותדרשי דיונים במהלך תקציב המדינה, שכל משרד יבוא ויציג, על פי החלטת הממשלה, אתם אותם 10% ו-40% של כל משרדו כאן.
גילה גמליאל: אני מוכנה להיות הראשונה מטעם המשרד והשלוחות שלי בהיבט הזה, בתור התחלה.
גילה גמליאל: אני רוצה באמת להודות לך.
עאידה תומא סלימאן: קודם כל כמובן אני מברכת על זה שכבוד השרה לקחה על עצמה את האחריות וכבר התחלת לעשות בנושא, בעצם העובדה שהחלטת לקיים את יום העיון.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה עניין מאד חשוב ויש בו אמירה מאד ברורה שאת לקחת על עצמך את האחריות, וזה גם כן נותן כלים לעובדים במשרדים השונים.
עאידה תומא סלימאן: כי אנחנו יודעים שזה נופל עליהם משום מקום, כי אף פעם לא עסקו בזה.
עאידה תומא סלימאן: רק יש לי שתי הערות.
עאידה תומא סלימאן: דיברנו הרבה בנושא.
עאידה תומא סלימאן: גם עם כבוד השרה כבר דיברתי על העניין של נשים ערביות.
עאידה תומא סלימאן: כי בסופו של דבר, אם התקווה שלנו היא שנגיע למצב שכשנעשה תקצוב מגדרי אנחנו מדברים על כלל הנשים במדינת ישראל, על כל אזרחיות המדינה, השאלה אם אפשר להתחיל לשלב - אם כבר אנחנו אוספים נתונים – אז לעשות גם פילוח פנימי של קבוצות כמו האוכלוסייה הערבית או הנשים הערביות ואולי גם נשים אחרות, כך שנוכל, אם כבר אנחנו בונים משהו יותר שוויוני, אז שנתחיל מהתחלה עם איסוף הנתונים – לעשות שיעורי בית באיסוף נתונים על נשים ערביות, על נשים אתיופיות, ואז נוכל לבדוק את הרמות השונות של המצב בתוך התקצוב המגדרי.
עאידה תומא סלימאן: הדבר השני.
עאידה תומא סלימאן: נכון שזה טוב שבמשרדים יתחילו ללמוד מה זה תקציב מגדרי ויתחילו לעשות ביקורת או review לתקציב שלהם, אבל כדאי מאד שיגיעו אלינו אחר כך גם עם המלצות.
עאידה תומא סלימאן: זה לא מספיק לתת תמונת מצב קיימת.
עאידה תומא סלימאן: זה המצב הקיים.
עאידה תומא סלימאן: יש כך וכך נשים והן מקבלות שכר פחות.
עאידה תומא סלימאן: נו, מה ההמלצות?
עאידה תומא סלימאן: איך מתקנים את זה?
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אוקי אנחנו עושים את ה-review, אבל מה עם הצעדים שגוזרים מהביקורת הזאת.
גילה גמליאל: זה כבר יהיה תפקידנו.
עאידה תומא סלימאן: בסופו של דבר, כשנתחיל לדרוש את התיקונים, יגידו לנו זה תלוי בתקציבים.
עאידה תומא סלימאן: אז כבר מההתחלה, כשבונים את התקציב, שייקחו בחשבון שיש המלצות לתקן את המצב המעוות, שצריך לתקצב אותן בסופו של דבר.
גילה גמליאל: יופי, אני באמת מודה לכן.
גילה גמליאל: אני נאלצת ללכת.
עאידה תומא סלימאן: ברוכות הבאות, חברות הכנסת.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לבקש מגברת ברברה סבירסקי.
עאידה תומא סלימאן: אתם הרמתם את הדגל ממש בהתחלה ולכן אני רוצה לתת לכם את זכות הדיבור, בבקשה.
עאידה תומא סלימאן: 4 דקות.
<ברברה סבירסקי: קודם כל אני רוצה לברך אותך ולהגיד כמה שעושה לי טוב לראות אותך יושבת פה וכמה עשה לי טוב לראות אותך יושבת שם בקדנציה הקודמת.
<ברברה סבירסקי: זה תענוג צרוף.
<ברברה סבירסקי: שנית, אני רוצה לברך את משרד האוצר, שבשנת 2004, כשבאנו לבקר, הסתכלו עלינו כאילו שאנחנו ממאדים.
<ברברה סבירסקי: מה זה?
<ברברה סבירסקי: ועכשיו הם באמת מניעים את התהליך ואני רוצה להגיד כל הכבוד ולהביע את הערכתי.
<ברברה סבירסקי: לגבי הערביות.
<ברברה סבירסקי: ניתוח מגדרי הוא לא ניתוח של נשים בגדול, כאילו שכולן אותו דבר.
<ברברה סבירסקי: ניתוח מגדרי אמיתי מסתכל על הקבוצות החברתיות בתוך השנים.
<ברברה סבירסקי: הוא לא מסתפק להסתכל רק מלמעלה ושנעשה את זה.
<ברברה סבירסקי: דבר שני, ניתוח מגדרי זה חלק מעשייה שנקראת Gender mainstreaming – הכנסת המגדר לזרם המרכזי.
<ברברה סבירסקי: ובכן, כשעושים את זה באופן אמיתי, הוא לא נמצא בפרק נפרד, אם כי צריך לעשות את זה בהתחלה כדי לעשות סדר, כדי להבין במה מדובר.
<ברברה סבירסקי: אבל בסופו של דבר זה צריך להיות חלק אינטגראלי של הצגת התקציב כולו, וכך זה בתקציב בברלין למשל, וזו דוגמא שאפשר ללמוד ממנה.
<ברברה סבירסקי: עוד שתי הערות.
<ברברה סבירסקי: הערה אחת, שצריך לזכור, צריך לראות את הכסף ואחר כך צריך להעמיד את זה מול הצרכים.
<ברברה סבירסקי: כי לא תמיד 50% - 50 גברים ו-50 נשים, זה מה שדרוש.
<ברברה סבירסקי: לפעמים לגברים צריך יותר, ובדרך כלל הנשים צריכות יותר, אבל צריך לבדוק את זה.
<ברברה סבירסקי: זה לא מובן מאליו.
<ברברה סבירסקי: והערה אחרונה, אחרונה חביבה, אני רוצה להזכיר לכם שמרכז אדווה, שהתמחה בנושא הזה, עומד לרשותכם בכל עשייה שקשורה לניתוח בתקציב מגדרי.
עאידה תומא סלימאן: יופי, כל הכבוד.
עאידה תומא סלימאן: גברת, ורד סויד, זכות הדיבור שלך, בבקשה.
<ורד סויד-פאר: אני באמת רוצה לשבח את אגף התקציבים בראשותה של יעל מבורך ושל הצוות שלה כולה.
<ורד סויד-פאר: אלון ליווה את התהליך וכאן נמצא איתי וכל חברי וחברות הוועדה, וכמובן את מרכז אדווה.
<ורד סויד-פאר: בעקבות עבודת הוועדה, הרשות לקידום מעמד האישה הצליחה לקבל תקן של כלכלן/כלכלנית ויצאנו במרכז ולהפתעתנו הגישו כ-100 מועמדים ומועמדות מועמדות.
<ורד סויד-פאר: בימים אלה מסתיים הליך הסינון של קורות החיים בהתאמה, וביום ראשון זה אמור לעבור לאגף הבחינות בנציבות.
<ורד סויד-פאר: אני חושבת שזו בשורה - שאשת מקצוע או איש מקצוע ילוו את הטיפול.
<ורד סויד-פאר: בשלב הזה אנחנו נותנים הדרכה למשרדים שמעוניינים.
<ורד סויד-פאר: השבוע ישבנו עם המשרד לאיכות הסביבה ונשמח לשבת עם כל משרד.
<ורד סויד-פאר: הצענו גם לאגף התקציבים, כמובן, לרכז את כל התקציבאיות והתקציבאים ליום מרוכז.
<ורד סויד-פאר: אנחנו מאמינות שבעקבות חשיפת הנתונים יהיה הרבה מאד מקום לשינויים ואני יכולה לתת דוגמא לדברים שנעשו בשנה שעברה, לא רק בניתוח תקציב מגדרי, אלא בכלל בניתוחים מגדריים.
<ורד סויד-פאר: במועצת הרשות השנייה הובלנו ביחד עם שר התקשורת, לאחר בדיקה של נוכחות נשים על המסך, את היוזמה שמועצת הרשות השנייה תובל על ידי אישה ויהיה בה רוב נשי.
<ורד סויד-פאר: דיברנו על זה שלא תמיד 50% זה מספיק.
<ורד סויד-פאר: למרות שהייתה התנגדות של השופט שבודק את המינויים – למה צריך לסטות מהנורמה של 50% - דיברנו על זה שזה גם מבחינת תיקון היסטורי וגם עבודה בנושאים המגדריים והצלחנו לשכנע בעקבות הנתונים.
<ורד סויד-פאר: אז שוב, לברך את כל העוסקים במלאכה.
<ורד סויד-פאר: החשיבות של זה שזה מדורג ושיש בחינה וולונטרית של המשרדים, יש לה יתרון.
<ורד סויד-פאר: כי מאחר שמדובר בתהליך הטעמה, אי אפשר לעשות בבת אחת את הכל.
<ורד סויד-פאר: אנחנו סוברות שיש מקום לתת למשרדים את התהליך של הגמישות, שזה כולל כמובן גם מקבלות שירותים.
<ורד סויד-פאר: לדוגמא, בגנים הלאומיים – לספור כמה נשים מגיעות לעומת גברים ולראות לכמה השירותים מגיעים.
<ורד סויד-פאר: מבחינתנו בוודאי שפילוח מגדרי כולל נשים ערביות, נשים מזרחיות, נשים חרדיות.
<ורד סויד-פאר: אנחנו יודעים שבתתי קבוצות יש הדרה כפולה של נשים מבחינת ההזדמנויות בכל הדברים.
<ורד סויד-פאר: אז תודה לך, גברתי יושבת הראש.
עאידה תומא סלימאן: תודה, תודה.
עאידה תומא סלימאן: גברת ורד סויד, אני חושבת שבהחלטות הממשלה ובזמנו גם בעניין תקצוב מגדרי, ניתנה לכם אחריות כבדה לעזור ולתדרך ולייעץ למשרדים השונים כרשות, בעניין התקציב.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שמאד חשוב לבדוק - - -
<ורד סויד-פאר: ההדרכה הוטלה שם על שירות המדינה ולמרות זאת הרשות עושה את זה והגדילה לעשות והיא קולטת כלכלן או כלכלנית, שזה מעבר להחלטת ממשלה, למרות שעדיין לא עבר תקציב המדינה.
עאידה תומא סלימאן: אני רק לא שמעתי אם הוקמה ועדת ההיגוי שהומלץ עליה בזמנו על ידי הממשלה.
עליזה לביא: הוועדה היא הוועדה עצמה שנמצאת באוצר.
עליזה לביא: זאת ועדת ההיגוי.
עאידה תומא סלימאן: לא, חוץ מהוועדה שבעצם הביאה להחלטה הזו, הגישה את ההמלצות והממשלה קיבלה את ההחלטה, הייתה המלצה נוספת, לצורך ביצוע העניין והבקרה על הניתוח המגדרי, שתוקדם ועדת היגוי.
עאידה תומא סלימאן: זו הייתה אחת מההמלצות בהחלטת הממשלה, בזמנו.
עאידה תומא סלימאן: בגלל זה אני שאלתי אם הוקמה הוועדה.
עליזה לביא: לא, גברתי, היא לא הוקמה.
עליזה לביא: אני רק מזכירה לך שהדברים נקטעו באמצע.
עליזה לביא: יצאנו לבחירות, הכל נקטע באמצע.
עליזה לביא: אני באמת רוצה לחזור.
עליזה לביא: לא ציינתי בראשית דברי את העבודה המשותפת עם הרשות, עם ורד ועם כולם.
עליזה לביא: תראי, הכל נעשה כאן מתוך רצון להרים את זה, מתוך רצון לבוא ולתקן באמת, אבל צריך לראות איך אנחנו מכניסות את זה.
עליזה לביא: את יודעת, בגלל המציאות הפוליטית במדינת ישראל, שכל שנתיים בממוצע מתחלפת פה ממשלה, הדברים נקטעים באמצע, לא רק בהקשר הזה, אבל בטח ברך נולד, ששנים רצינו שהוא ייוולד.
עליזה לביא: אז כאן זה המקום לאגום את כל הידע.
עליזה לביא: זה לא בחקיקה, גברתי, אני מזכירה לך.
עליזה לביא: ולכן הדיון המהיר שביקשתי היום, הוא שבועיים לפני שהתקציב מוגש, כי אין לנו חוק.
עליזה לביא: אני כן חושבת שבאיזה שהוא שלב נצטרך להעביר את זה בחקיקה, אחרי שנטמיע את העניין, אבל כרגע אין לנו חוק וצריך לאגום את כל הכלים ביחד, גם הרשות, גם הנציבות, גם האוצר, וכמובן היום שיש לנו שרה - - -
עאידה תומא סלימאן: נכון, נכון, בגלל זה נתתי את רשות הדיבור לגברת ורד סויד, כי הרשות היא אחד המשאבים שיכולים לעזור בעניין הזה.
עאידה תומא סלימאן: בגלל זה גם אפשרתי לנציגות החברה האזרחית.
עאידה תומא סלימאן: לפני שנכנסתי לכנסת הייתי מעורבת בקואליציית הארגונים והארגון שניהלתי היה חלק מהקואליציה.
עאידה תומא סלימאן: כלומר, אני מבינה שצריך את המשאבים, אבל אם כבר הייתה המלצה כזו, אני חושבת שמן הראוי - - - יש לכם תשובה בנושא?
<אלון אטקין: שוב, יש עיכוב כתוצאה מעצירת התקציב, כתוצאה מעצירה של החלטות.
<אלון אטקין: יש כל מיני המלצות שצריכות להתממש – יציאה לגוף חיצוני שיעבוד עם המשרדים, ייעצנו לגבי אפשרות לתת מספר מלגות.
<אלון אטקין: יש כל מיני המלצות שאנחנו רוצים שיתממשו והן תתממשנה בהמשך.
עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אז התפקיד שלנו בעצם בוועדה הזו, הוא גם כן לעשות בקרה ולבדוק אם ההמלצות מתקיימות.
עאידה תומא סלימאן: נכון, היו בחירות, אבל בכל זאת, למרות הבחירות, יש תקציב שעובדים עליו.
עאידה תומא סלימאן: אז כדאי גם לנסות ליישם את ההמלצות מסביב.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאחת מההמלצות שלי, בסיכום בסוף, תהיה ליישם את ההמלצות שהממשלה בעצמה הציעה.
עאידה תומא סלימאן: אני אתן את זכות הדיבור לחבר הכנסת יוסף ג'אברין.
עאידה תומא סלימאן: ננסה לגוון ולתת בהמשך גם לאורחים את זכות הדיבור וגם לחברי וחברות הכנסת.
יוסף ג'בארין: האמת היא שאני מצטרף לברכות על קיום הדיון ועל חשיבות הדיון.
יוסף ג'בארין: אני חושב שגם עליזה ועם עאידה מרגישות את ההתרגשות להגיע לדיון המהותי הזה, בסוגיה הזו.
יוסף ג'בארין: אני מניח שגם לארגון אדווה מגיעות ברכות על היזמה ועל הדחיפה כל הזמן.
יוסף ג'בארין: לגופו של עניין, כמה הערות.
יוסף ג'בארין: קודם כל אני חשוב שזה יכול להיות דיון היסטורי, בלי להגזים, אם הוא יתפתח באמת כפי שמתוכנן.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת שהוא יתרחב באופקים שאנחנו מדברים עליהם.
יוסף ג'בארין: קודם כל אולי לעגן את זה בחקיקה, שזה לא יישאר רק בגדר של החלטת ממשלה.
יוסף ג'בארין: אני רוצה להפנות את תשומת ליבכם שקיימת חקיקה שמתייחסת לוועדות הכנסת, שוועדת הכנסת שמתמודדת או שדנה בנושא תקציבי – חייבת להיות עם חוות דעת מטעם הרשות לקידום מעמד האישה.
יוסף ג'בארין: נכון, ורד?
<ורד סויד-פאר: כן.
יוסף ג'בארין: וזה לדעתי תוספת מאד משמעותית.
יוסף ג'בארין: מה שנקרא חוות דעת מגדרית.
יוסף ג'בארין: זו תוספת מאד משמעותית שבעצם משלימה את הדיון הזה.
יוסף ג'בארין: הערה שנייה, אני לא בטוח ש-10% ואחר כך 40% צריכים להישאר ככה, באופן כל כך חופשי למשרדים.
יוסף ג'בארין: אני חושב שבכל זאת צריך לתת הנחיות במה להתמקד בהתחלה וכדומה, כי בכל זאת אני מניח שנצבר ניסיון ויש ראייה מסוימת, כי יכול להיות שאם נשאיר את זה ככה עמום, זה ייתן מפלט לנתונים שהם קצת יבשים.
יוסף ג'בארין: סליחה למשרד המדע, אבל לראות ככה חלוקה מגדרית, אמנם זה חשוב, אבל זה לא נותן לנו את מלוא התמונה.
יוסף ג'בארין: הערה שלישית מתקשרת לדברים שאולי כבר נאמרו, אבל אני אדגיש אותם ואקשר את ההקשר הרחב יותר.
יוסף ג'בארין: אני רוצה לומר לכם שמאז ומתמיד חקיקה בתחום שוויון לנשים, הייתה חקיקה חלוצית כדי להגן על קבוצות אחרות.
יוסף ג'בארין: ואם ניקח את הדוגמא של ייצוג הולם, למשל, אז ההוראה בדבר הייצוג ההולם התחילה בנשים ואחר כך לאנשים עם מוגבלויות, אחר כך לאזרחים הערבים ובהמשך לבני העדה האתיופית.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, מה שאנחנו עושים כיום זו יכולה להיות דוגמא להרחבת המודל למקומות - - -
עאידה תומא סלימאן: לתקצוב מגזרי.
יוסף ג'בארין: לתקצוב מגזרי, אכן, ככותרת כלכלית, אבל יכול להיות גם שזה אפילו לתקצוב יותר מובהק.
יוסף ג'בארין: להגיד – במקביל לחוות דעת מגדרית שהיום משתמשים בה, אולי חוות דעת לשוויון בין יהודים לערבים.
יוסף ג'בארין: אני גם אוסיף אגב לשוויון המגזרי גם את העניין של מרכז-פריפריה, שמעמדה של האישה במרכז בישראל לא דומה למעמדה בפריפריה, ולכן זה עוד היבט שחשוב לזכור אותו בהקשר הזה.
יוסף ג'בארין: הייתי גם מוסיף את הצורך לעשות השוואה בין שנה לשנה.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת אמנם מתקדמים ל-40%, אבל צריכה להיות גם הסתכלות משווה – לעומת מה שהיה שנה קודם – ולראות את השוני שמתקיים כאן.
יוסף ג'בארין: ככלל, וכהערה אחרונה, אמנם דיברנו על שוויון מגזרי, אבל אני חושב שמשרד האוצר ואולי גם לתשומת לב הרשות, חשוב שבכל פעם שאנחנו מתייחסים להוראות חוק או להחלטות ממשלה שמתקשרות לנשים, להכניס את המינוח – בקרב מגוון האוכלוסיות או מגוון הקבוצות בקרב נשים.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, אני חושב שאולי צריך לשמור את זה תמיד כקריטריון שצריך לקחת אותו בחשבון.
יוסף ג'בארין: ויש תקדימים כאלה.
יוסף ג'בארין: אני חושב שלמשל בחוק התרבות והאומנות, יש הוראה שמדברת לא רק על ייצוג, אלא על ייצוג של מגוון האוכלוסיות.
יוסף ג'בארין: כי יש כאן ביקורת, כבוד יושבת הראש, שאומרת שמהוראות ייצוג כלליות, נהנות דווקא הקבוצות החזקות בתוך אותה קבוצה.
יוסף ג'בארין: זאת אומרת, ייצוג לנשים – אז האישה אולי היהודייה, האשכנזייה שגרה בתל אביב.
יוסף ג'בארין: וזה אולי לא הייעוד המרכזי של אותה חקיקה.
יוסף ג'בארין: ולכן חשוב, לדעתי, לשים תשומת לב חזקה יותר לנושא של ההתפלגות הפנימית ולמגוון הקבוצות בתוך קבוצת הנשים.
עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שאלה הערות שראוי לקחת אותן בחשבון.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור לעורכת דין קרן גרינבלט, משדולת הנשים.
עאידה תומא סלימאן: לפני זה אומר שאני יודעת שנמצאים איתם נציגי המשרדים השונים או נציגי חלק מהמשרדים, למרות שהם לא נרשמו כדי להציג כלום, אני מבקשת מהם להזדהות ולתת לנו קצת סקירה מה קורה במשרדים שהם מייצגים.
עאידה תומא סלימאן: אם אפשר להירשם.
<קרן גרינבלט: אני מעבירה את רשות הדיבור לד"ר מיכל סלע, מנכ"לית שדולת הנשים.
<מיכל סלע: רציתי לומר שתי נקודות חשובות שעלו מהדיון עד עכשיו.
<מיכל סלע: הראשונה היא ושוב, אנחנו ראינו פה דוגמאות ספורות, אבל הניתוח המגדרי צריך שיהיה ביקורתי.
<מיכל סלע: מה שאנחנו ראינו זה קצת יותר פילוח לפי מין, נגיד את זה ככה בבוטות, ולא, למשל בדוגמא של המלגות - מה גובה המלגה הממוצעת לנשים, מה גובה המלגה הממוצעת לגברים, כמה קיבלו.
<מיכל סלע: כלומר אנחנו צריכים את הניתוח המגדרי, שהוא יהיה ניתוח מגדרי ביקורתי.
<מיכל סלע: ושוב, כמובן לא ראיתי את כל הניתוחים, וזה רק על סמך מה שהודגם לנו כאן.
<מיכל סלע: הדבר השני שרציתי להדגיש, שמאד חשוב בעיני, שארגוני החברה האזרחית והארגונים שמתעסקים בתחום הזה, במגוון רחב ככל האפשר, יהיו שותפים לקביעה של הקריטריונים וההמלצות.
<מיכל סלע: אני חושבת שיושב אצלנו הרבה מאד ידע לגבי המקומות שמסתתרים מתחת למספרים, שהמספרים יכולים בהחלט להעלים.
<מיכל סלע: אני חושבת שאנחנו חוליה מאד מאד חשובה בדיאלוג הזה בוועדות היגוי ובקביעת הקריטריונים.
עאידה תומא סלימאן: פרופסור נורית ירמיה, המדענית הראשית במשרד המדע.
עאידה תומא סלימאן: דווקא היה לכם דיווח מאד מעניין ששייך משרד שלכם.
עליזה לביא: בשביל זה צריך ישיבה נפרדת.
מירב בן ארי: אני מתנצלת, אני חייבת ללכת.
מירב בן ארי: יש לי פגישה עם איגוד נבחרות הציבור ואני צריכה להמשיך לשם.
מירב בן ארי: תודה רבה על הדיון.
מירב בן ארי: אני חושבת שהוא נורא חשוב.
<נורית ירמיה: אכן, פרופסור נורית ירמיה, המדענית הראשית במשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל ויושבת ראש המועצה הלאומית לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה.
<נורית ירמיה: אני מבקשת קודם כל לברך את כולנו שאנחנו כאן.
<נורית ירמיה: זו כבר הישיבה השלישית שלנו ביחד, מאז השבועות האחרונים וזה נפלא.
עאידה תומא סלימאן: שלנו, אבל היום עוד ישיבות ועוד אנשים.
<נורית ירמיה: גם מדע וגם רווחה ועבודה ובריאות, והרבה מאד עבודה נפלאה שנעשית.
<נורית ירמיה: זה יופי שמגיע כלכלן.
<נורית ירמיה: צריך גם איש שיודע את - - -
<ורד סויד-פאר: כלכלנית.
<נורית ירמיה: כלכלנית, כלכלן, תחום הכלכלה.
<נורית ירמיה: גם סטטיסטיקה, כיוון שאחד הדברים המדהימים היה כשנכנסתי למשרד וראיתי מלגות רמון ואשכול וכל גבר-גבר במדינת ישראל יש על שמו מלגות שפתוחות גם לנשים וגם לגברים.
<נורית ירמיה: 250,000 ₪ כל מלגה לשלוש שנים ומלגות נשים ומיעוטים – בין 20,000 ל-40,000 ₪ לשנה אחת, לכן המספר.
<נורית ירמיה: זה נגמר.
<נורית ירמיה: שבועיים אחרי שנכנסתי זה שונה.
<נורית ירמיה: יש לנו מלגות היום של 250,000 ₪ על שם שולמית אלוני לנשים, 2.5 מיליון.
<נורית ירמיה: זה הזמן לומר גם שהשר דני דנון נכנס והכריז על השנה הבאה כעל השנה של קידום נשים במדינה.
<נורית ירמיה: כרגע התקציב, הבקשה התקציבית היא ל-30 מיליון שקלים רק לטובת המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה, לעומת בקושי 5 מיליון שקלים שהוקדשו לתחומים הנ"ל.
<נורית ירמיה: הדו"ח הזה של קידום וייצוג נשים, שחברת הכנסת לביא התייחסה אליו, הוגש ביום ראשון על ידי פרופסור רות ארנון לשר וליו"ר מל"ג וגם באקדמיה הפערים הם גדולים ביותר.
<נורית ירמיה: במשרד כרגע אנחנו מתכוונים לעזור בכל הכלים שעומדים לרשות המכרז.
<נורית ירמיה: זה מלגות, זה מענקי מחקר, זה מרכז ידע שייצא קול קורא לגביו, זה תכניות ותוכנות ללמידה, בכל מה שקשור להטיה לא מודעת, כיוון שמה שאנחנו פעמים רבות יודעים, זה שאין כוונות רעות.
<נורית ירמיה: פשוט אף אחד לא חושב על זה ואף אחד לא רואה, וברגע שהזרקור מופנה – אזי פתאום יש איזה שהוא שינוי.
<נורית ירמיה: אני מבקשת גם לציין שמשרד המדע אמון על דיווח לאיחוד האירופאי, לארגון שנקרא She figures, ואנחנו אמורים להעביר נתונים לגבי ייצוג הנשים בכל הרמות, גם בכל הקשור לממשלה, לאקדמיה, לתעשייה ולמגזר השלישי.
<נורית ירמיה: עד עכשיו הצלחנו להעביר בעיקר של המדע.
<נורית ירמיה: בממשלה עכשיו יותר ויותר אפשר.
<נורית ירמיה: אני שמחה לבשר שעופרה שטראוס לקחה על עצמה להוסיף לעבודה ששטראוס עושה ביחד עם שדולת הנשים, ולעזור לנו לאסוף את כל המידע שצריך לתעשייה וגם למגזר השלישי.
<נורית ירמיה: ומה שחשוב זה לא רק לעשות את הניתוחים, אלא גם להקצות תקציבים.
<נורית ירמיה: אני רק אסיים ואומר שאנחנו כרגע במשרד – מגדר ומגזר.
<נורית ירמיה: אין שום סיבה שהשניים לא ילכו יחדיו.
עאידה תומא סלימאן: אני מאד מקווה, כי אם כבר מדברים על אקדמיה, אם נכנס ונבדוק מה התמונה עם נשים ערביות באקדמיה, כמובן ערבים בכלל, אבל נשים ערביות באקדמיה – נגיע אולי ל-0.00 ואולי 0.001 בסוף.
<נורית ירמיה: יש לנו את כל הניתוחים במשרד למגדר ולמגזר.
<ורד סויד-פאר: אנחנו בדקנו בחבר נאמנים ובוועד המנהל והתמונה מאד קשה במגזר הערבי.
עאידה תומא סלימאן: אני גם מדברת על הסגל.
עאידה תומא סלימאן: הסגל זה אות מביש.
עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת את זכות הדיבור, אם כבר דיברנו על משרדים ונציגי משרדים, לעורכת דין שרון מאיר, יועצת המנכ"ל לקידום מעמד האישה, משרד התיירות, בבקשה.
<שרון מאיר: בוקר טוב.
<שרון מאיר: אני יועצת מנכ"ל לקידום מעמד האישה במשרד התיירות.