GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: אז יערה קורן, רכזת לקשרי אקדמיה בהתאחדות הסטודנטיות והסטודנטים.
יערה קורן: כן.
יערה קורן: תודה רבה לך, ד"ר עליזה לביא, בשם התאחדות הסטודנטים ובשמי.
יערה קורן: את באמת נותנת לנו ככה במה לקדם נושאים מאוד מאוד חשובים, קידום פמיניזם וקידום מעמד האישה וזה משהו שהוא מאוד מאוד חשוב לנו.
יערה קורן: מבחינת הנושא שלנו היום, זה איזה שהוא נושא שבאמת הוועדה נגעה בו בדיון שנערך לפני כחודשיים, כל הנושא של מדוע סטודנטיות לא בוחרות ללמוד לימודי מדעים בתואר הראשון.
יערה קורן: הייתה התייחסות פה בקרב הוועדה מה קורה בבית הספר התיכון ואולי אפילו בבית הספר היסודי ובצבא ואנחנו באמת רוצים ורוצות לנגוע היום בכל הנושא של התואר הראשון.
יערה קורן: נפתח בכמה נתונים.
יערה קורן: בשנת 2014 שיעור הנשים מקרב מקבלי התואר הראשון הוא 57%, זאת אומרת נשים היום מהוות הרבה יותר מחצי ממקבלי התואר הראשון, למרות זאת נשים מהוות 32% מקרב הלומדים סטטיסטיקה, מתמטיקה או מדעי המחשב, 29% מקרב לומדי הנדסה, ברפואה דווקא היום הגענו ל-53%, המדעים הפיסקאליים 41%.
יערה קורן: בעצם אישה שלומדת לימודי מדעים לומדת הנדסה, לומדת מתמטיקה, לומדת סטטיסטיקה, ומרבית הסיכויים שהתעסוקה שלה מובטחת אחרי התואר, הפרנסה שלה מובטחת אחרי התואר, למרות זאת היום הרבה מאוד נשים בוחרות ללמוד מקצועות שהם יותר נשיים.
יערה קורן: רק לשם הדוגמה, בערך 90% עד 96% מהמועמדים לתחומי הפרעות בתקשורת, ריפוי בעיסוק, חינוך, דיאטטיקה, עיצוב, טקסטיל, מחול, הם נשים.
יערה קורן: זאת אומרת מקצועות נשיים לחלוטין.
יערה קורן: לעומת זאת הנדסת מכונות, הנדסת בניין, הנדסת מחשבים, מעל ל-85% מהנרשמים הם גברים.
יערה קורן: יש לנו פה הכוונה מאוד מאוד ברורה כבר מגיל צעיר של נשים ללמוד מקצועות נשיים שאחרי זה משפיעים על המשך מהלך החיים שלהם.
יערה קורן: מבחינת הפעילות הקיימת היום בארץ, בכל הנושא של לימודים אקדמיים, יש המון המון פעילות שמקדמת נשים בעיקר בתארים מתקדמים.
יערה קורן: המל"ג והוות"ת, יש להם ועדה מיוחדת שהתפקיד שלה הוא לקדם דוקטורנטיות ולתת להן מלגות.
יערה קורן: גם משרד המדע, שהנציגה שלו יושבת כאן, מקדם תכנית מלגות לתארים מתקדמים, אבל אין אף גוף שבא ואומר היום שנשים צעירות, חיילות, נשים מצטיינות - - - ויש היום הרבה תלמידות מצטיינות בבתי הספר, שלמרות שהן מסיימות עם מתמטיקה ופיזיקה וכימיה וכל התנאים הן בוחרות ללכת למסלול נשי יותר.
יערה קורן: למשל הרבה פעמים אישה עם ציון 700 וכו' תעדיף ללכת ללימודי תזונה מאשר ללכת ללימודי מדעי המחשב או לימודי הנדסת חשמל.
יערה קורן: זה משהו שהיינו רוצים לשנות, כי היינו רוצים לתת לנשים באמת אפיק תעסוקתי טוב יותר, עם שכר גבוה יותר, עם יכולת עצמאות כלכלית.
עליזה לביא: אבל מהניסיון שלך, בתוך עמך את חיה, למה פחות בנות בוחרות במסלולים הללו?
יערה קורן: זו שאלה מאוד מאוד מורכבת.
עליזה לביא: מהשיחות שאת עורכת עם החברות שלך.
יערה קורן: אז באמת הרבה מחקרים מלמדים שנשים כבר מגיל צעיר מקבלות הכוונה לתחום הנשי יותר, אם זה שאומרים להן שהן לא טובות במתמטיקה, או מוותרים להן במהלך הלימודים התיכוניים שלהן, או יש סטריאוטיפים כאלה שנשים הן לא טובות.
יערה קורן: גם בארצות הברית, למשל, היה ידוע שנשים מצליחות יותר בבחינות הכלליות.
יערה קורן: יש מגוון סיבות לזה.
יערה קורן: כשהולכים לבתי הספר התיכוניים, בתי הספר אומרים תבדקו בבתי הספר היסודיים מה קרה, כשהולכים לבתי הספר היסודיים הם אומרים תתחילו כבר מהגן, וזה הרבה דברים שבאים איתם מהבית.
יערה קורן: הרבה פעמים גם לא במודע.
יערה קורן: היה איזה שהוא מחקר או כתבה שהתפרסמה בעיתון הארץ שמצאה שכשעושים חיפוש בגוגל אז זה, 'האם הבת שלי יפה?' או 'האם הבן שלי חכם?
יערה קורן: ' אלה דברים שמגיעים מילדות וזה משהו שהיינו רוצים לתת לו במה, איזה שהיא יכולת גם אולי לתת קרן מלגות לסטודנטיות בתואר ראשון, גם לצאת באיזה שהוא קמפיין פרסומי לסטודנטיות, או למועמדות, לחיילות בצבא, 'בואו, תתקדמו למקצועות האלה', אלה לא מקצועות שמיועדים רק לגברים.
עליזה לביא: שני דברים שאנחנו גם מסייעים וגם מקדמים, זה הנושא של מודלים לחיקוי, לקחת תלמידות צעירות, שמענו פה גם על הפרויקט של גוגל, גם על פרויקט של עוד, לקחת ולזהות את הבנות שלומדות את המקצועות הללו ולהפוך אותן להיות שגרירות בבתי הספר, גם מבחינת ההשפעה שלהן, גם מבחינת ההבנה שכדאי, רצוי ואפשר, וזה לא איזה משהו של בנים או משהו שמאיים, זה באמת כיוון אחד.
עליזה לביא: הכיוון השני זה התעשייה.
עליזה לביא: ברגע שהתעשייה תפתח את השערים ותסייע בסיורים ומפגשים, כי לרוב נשים בתחומים ובמסלולים האלה לא נמצאות בתקשורת, הן לא מודלים לחיקוי שמתווכים לבנות הצעירות.
עליזה לביא: לצערי, אגב, גם את זה צריך לשנות ושתהיינה יותר נשים כאלה מעורבות פה במרחב הציבורי תקשורתי הישראלי.
עליזה לביא: בהחלט יש פרויקטים, אבל הם נקודתיים וצריך להרחיב אותם ולהתגייס, לקרוא גם לסטודנטיות לתואר שני ותואר שלישי, משהו כמו מלגות, כמו שיש פר"ח, אז בהחלט אפשר לקחת את הנושא הזה ולצאת החוצה, לצאת החוצה ולספר את הסיפור.
עליזה לביא: למה שאלתי אותך למה הבנות, כי כשאני שומעת ככה אני שומעת על פחד, על חשש של נשים מלהצליח במקצועות הללו.
עליזה לביא: יש משהו בעולמות הללו, של מתמטיקה ושל פיזיקה שמאיימים על הבנות הצעירות, יושבת פה אושרה, גם בתהליכי ההקניה והידע.
עליזה לביא: כלומר יכול להיות שגם פספסנו משהו באיך מקנים את הלימודים ומה קורה בכיתה ואת מי המורה מתגמלת ואת מי המורה לא מתגמלת והחששות הללו צברו תאוצה, והאם אין פה איזה דור של אמהות שממשיך לפחד גם בשביל הבנות שלהן.
עליזה לביא: למעשה מה שדיברנו כאן ושמענו כאן מיערה זה על חוסר התמיכה בתוך הבית.
עליזה לביא: כלומר, בסדר, אז אם הבת לא מצליחה, 'גם אני לא הצלחתי' ו'לא נורא, ב-3 יחידות לקבל 100', זה עדיף על 85 ב-5 יחידות.
אושרה לרר: איך אמרה לי פעם אמא שהגיעה אליי לאסיפת הורים ואמרתי לה 'הבת שלך מצטיינת, היא בטח תהיה מהנדסת ותצליח' והיא אמרה לי 'אבל היא תתחתן טוב?
אושרה לרר: ' אנחנו במשרד החינוך לא - - -
עליזה לביא: אז רק נציג אותך, גם למען הפרוטוקול.
אושרה לרר: אושרה לרר, ממונה על שוויון בין המינים במשרד החינוך.
אושרה לרר: אנחנו לוקחים את הבית כבית, אין לנו אחריות על הבית, אבל יש לנו אחריות על מה שקורה בתוך המערכת ובאמת אנחנו רואים שלבים של הסללה שונים של מורות, של מורים, שלא בכוונה, מנהלים את השיעור בצורה שפחות מתאימה לבנות ולפעמים גם פחות מתאימה לבנים.
אושרה לרר: יש אסטרטגיות הוראה ולמידה שמותאמים לבנות יותר ולבנים יותר.
אושרה לרר: אני יותר אוהבת את ההגדרה של פרופ' דפי יואל שאומרת, צריך הוראה מותאמת לכולם.
אושרה לרר: נמצא שבערך 70% מהבנות מעדיפות ללמוד בשיתופי פעולה, בקבוצות, פחות נדחפות ומצביעות בשיעור, ו-70% מהבנים מעדיפים שיעורים שבנויים יותר על אינדיבידואליזם, על תחרות.
אושרה לרר: בנות גם בדרך כלל צריכות להבין מה קורה מאחורי הדברים, זאת אומרת כשמגיעים לשיעור מתמטיקה והמורה שמה נוסחה על הלוח ומבקשת לפתור, לבנות זה הרבה יותר קשה לפתור, כי הן צריכות להבין מה הנוסחה הזו בדיוק ואיך הגיעו אליה, בעוד שהבנים יותר עובדים על הלוגריתמים וישר פותרים.
אושרה לרר: אנחנו נראה את זה בכיתות גם באקדמיה.
אושרה לרר: יש זה, מיד הבנים מצביעים, לא תמיד הם יודעים.
אושרה לרר: זה מונח לפתחנו.
עליזה לביא: אבל, אושרה, המחקרים הללו, זה מסוף שנות ה-80, יש את המחקרים של אייקוף ואחרי זה של טאנן ושל עוד חוקרות, השאלה אם זה בעצם הופנם במערכת החינוך שלנו.
עליזה לביא: אלה מחקרים מלפני 30 שנה.
אושרה לרר: אנחנו רואים שיפור.
אושרה לרר: אנחנו רואים שיפור מלפני 30 שנה, ראינו פיק של שיפור וזה נתקע, אנחנו לא רואים שיפור כבר 10 שנים.
אושרה לרר: מה שאנחנו הולכים לעשות ומה שאנחנו עושים בפועל זה הולכים לעבוד עם המורות והמורים.
אושרה לרר: מעבר לפרויקטים השונים, כמו 'מכנה משותף' שיש לנו עם סטודנטים וסטודנטיות למדעים שמגיעים לבתי הספר ונותנים איזה שהוא רול מודל - - -
עליזה לביא: כמה בתי ספר משתתפים בפרויקט הזה?
אושרה לרר: השנה לפרויקט הזה נחשפו 1,000 תלמידים ותלמידות בחטיבת הביניים לקראת הבחירה.
אושרה לרר: זה פרויקט אחד.
אושרה לרר: עוד כ-1,000 נחשפו בכנסים שלנו לרול מודלינג ואנחנו עושים עוד הרבה מאוד דברים, אבל המפתח הוא המורות והמורים בשטח.
אושרה לרר: הם המפתח.
אושרה לרר: אנחנו שינינו את מערך ההכשרה בהשתלמויות למורים ומורות במדעים, כך שכל מורה ומורה במדעים, שמגיעים ללמוד, לא חשוב מה, בתחום המקצועי שלהם, חלק מההוראה שלהם יעסוק בהוראה מותאמת מגדר בכיתה.
אושרה לרר: גם כשאנחנו מדברים על מעבר ללמידה משמעותית באסטרטגיות הוראה מגוונות זה מדבר גם על זה.
אושרה לרר: ככל שהמורָה והמורֶה יפתחו וילמדו בצורה מגוונת יותר, מותאמת לשוּנות בכיתה, כך אנחנו נראה יותר בנים ובנות בתוך הכיתה.
אושרה לרר: אנחנו התחייבנו שתוך שנתיים כל המורות והמורים במדעים ובמדע וטכנולוגיה יעברו הכשרה בתחום הוראה מותאמת מגדר וזה רק אחד מהדברים.
אושרה לרר: אנחנו כמובן עוד עושים הרבה דברים, כי לקבל יחידה או שתיים בנושא הזה זה לא מספיק.
אושרה לרר: זה גם ייכנס לצפייה בשיעורים, בתוך הצפייה בשיעורים ייבדקו המורות והמורים בתחומים האלה, גם על כמה תשומת לב הם מקדישים לבנות ולבנים והאם הם מתאימים את הלמידה שלהם.
אושרה לרר: אנחנו נעשה גם את זה, אנחנו גם ניצור עוד דברים, יש לנו עוד דברים שאנחנו חושבים עליהם, יצרנו שיתופי פעולה עם משרד המדע והטכנולוגיה, גם לעבוד על זה, ואני מקווה שבסופו של דבר נביא לשינוי המבוקש והמיוחד.
יעקב ברגמן: אפשר הערה קצרה?
עליזה לביא: אנחנו נחזור, ברשותך, ליערה, כי אתם כן נפגשתם.
יערה קורן: האמת שאנחנו ככה ניסינו לקדם פרויקט עם משרד החינוך שכרגע לא התקדם, איזה שהוא פרויקט ביחד עם מרכזי המצוינות בתיכונים, פרויקט שסטודנטיות למדעים יגיעו לתיכונים, יהוו רכזות בתוך מרכזי המצוינות.
אושרה לרר: יש לנו פרויקט כזה ביחד עם סטודנטים מהאוניברסיטה העברית ומאוניברסיטת תל אביב, 'מכנה משותף'.
יערה קורן: בדיוק, אז אני חושבת שהנקודה שאנחנו רוצים לגעת בה היום זה שבאמת רוב הפרויקטים שמתקיימים היום הם באמת פרויקטים מאוד מאוד נקודתיים.
יערה קורן: אנחנו כן היינו רוצים להפוך את זה למשהו ברמה הארצית.
יערה קורן: זה באמת מה שמפריע לנו היום.
יערה קורן: יש פעילות היום, גם כלפי סטודנטיות בתואר ראשון.
יערה קורן: יש כל מיני מוסדות שנותנים כמה מלגות, 10 מלגות באוניברסיטת תל אביב, בסמי שמעון.
יערה קורן: זאת אומרת דברים מאוד מאוד נקודתיים, באמת אין היום התייחסות כוללת, איזה שהיא מדיניות כוללת לכל הנושא הזה.
יערה קורן: למשל היום יש איזה שהיא קרן מלגות ארצית לסטודנטיות בתואר ראשון, 'בואו תלמדו מדעים, אנחנו נעודד את זה, ניתן לכם מלגה', זה משהו שיכול ממש לעשות איזה שהוא שינוי בתחום הזה.
עליזה לביא: את יודעת, כשאנחנו מסתכלים על העתודה ובכלל בעתודה במקצועות היותר טכנולוגיים, אנחנו לא רואים את הנשים הצעירות, הן לא מגיעות.
יערה קורן: נכון.
עליזה לביא: גם ברמה של באמת כדאי לבוא וללמוד במסגרת העתודה, ובטח מי שאולי אחרי זה גם מבחינה כלכלית או חברתית לא תוכל, ולמה את זה אנחנו לא רואים שינוי?
עליזה לביא: להיפך, כשהצבא הציג פה את הנתונים אני ממש נשארתי פעורת פה.
יערה קורן: כן, אלה נתונים מדהימים.
יערה קורן: אני חושבת שגם היום - - -
שולי מועלם-רפאלי: יערה, השאלה אם מלגה היא המענה.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת, גם מהשיח פה וגם מדברים קודמים שדיברנו ועשינו וניסינו להיכנס בכמה ממדים, עושה רושם שהעניין הוא לא האם אני אשרוד את תהליך הלימוד, העניין הוא הרבה יותר מקדמי, כמו שאמרה גם חברת הכנסת עליזה לביא.
שולי מועלם-רפאלי: זאת אומרת אנחנו איפה שהוא צריכים להתחיל את זה לפני 20 שנה בבאר שבע, אז שדולת הנשים התחילה פרויקט כבר בגן הילדים, של בובות ומכוניות כיבוי אש וההחלפה הזאת שהתחלנו.
שולי מועלם-רפאלי: נשמע כאילו מדברייך שלו יצויר שעכשיו נפתחת אפשרות למלגה לכל מי שרוצה לבוא ללמוד מדעים, אז סבבה, יהיו לנו 100 מלגות, אבל עדיין יהיו 10 הנשים שתבואנה - - -
יערה קורן: חברת הכנסת מועלם, זו נקודה מאוד מאוד חשובה שאת מעלה, אבל אני חושבת שהיום גם הנשים המצטיינות והמצוינות ואלה שכן יכולות ללכת לכיוונים האלה, הן לא הולכות, הן לא מודעות לזה.
יערה קורן: הן יעדיפו ללכת ללמוד תזונה או ריפוי בעיסוק - - -
שולי מועלם-רפאלי: אבל הן לא יעדיפו את זה כי כלכלית הן מעדיפות את זה.
שולי מועלם-רפאלי: הרי שכר הלימוד לצורך העניין בראיית חשבון, שהבת שלי לומדת, ובעיצוב, שהבת השנייה שלי לומדת, הוא אותו שכר לימוד.
יערה קורן: אבל יכול להיות שאם היו אומרים לבנות שלך, 'תשמעו, יש לכן נתונים טובים, יש היום מחסור במשק בתחומים האלה, השכר המובטח לכן בסוף התקופה הזו הוא כזה וכזה - - -
שולי מועלם-רפאלי: זה לא מלגה, זה כמו שעליזה אמרה, משהו הרבה יותר גדול שהוא הצפה של המקצועות האלה ממוקד לנשים.
עליזה לביא: אני אגיד לך מה שמטריד אותי.
עליזה לביא: אני זוכרת שהבת שלי, שלומדת בטכניון, אמרה לי 'אמא, אמרו לנו שמי שצריך לעבוד שלא יבוא ללמוד בטכניון'.
עליזה לביא: שאותי זה קומם.
עליזה לביא: זה קומם אותי, משום שבעצם מי כן יכולה לבוא ויכולה ללמוד?
עליזה לביא: אבל אם זה המצב במקצועות הטכנולוגיים, למה לא יותר בנות בוחרות למשל בעתודה?
עליזה לביא: איפה החסם שלנו?
מאירה בסוק: הן לא רוצות לחתום קבע.
מאירה בסוק: זה המון שנים קבע.
עליזה לביא: זה לא כל כך הרבה - - -
שולי מועלם-רפאלי: אבל זה מקום עבודה.
מאירה בסוק: הן לא רוצות.
עליזה לביא: למה בנים כן רוצים?
ד"ר יעקב ברגמן: הם המפרנסים.
עליזה לביא: יערה, את סיימת?
יערה קורן: אני אשמח שגל מההתאחדות - - -
עליזה לביא: גל פילק, רכזת אקדמית, התאחדות הסטודנטית.
גל פילק: רק אם אפשר להוסיף, הסיבה שאנחנו מדברות על מענקים זה לא כי אנחנו חושבות שזה יפתור את הבעיה, אבל היום כן יש המון מענקים כדי לקדם מגוון גדול של נושאים, לוות"ת יש 2 קרנות של מענקים.
גל פילק: גם בחינוך אנחנו רואים במכללות מסלולים שלא בוחרים אותם נותנים מענקים, ואנחנו לא אומרות בואו ניתן מענקים וזהו.
גל פילק: התחושה שלנו היא שבגלל שכל הזמן אומרים שהבעיה היא מהילדות או של שוק העבודה, שם הפתרון.
גל פילק: לא נותנים שום התייחסות לצעירות לפני שהן בוחרות מסלול לימודים ושם היינו רוצות את התמיכה.
עליזה לביא: חבר הכנסת טופורובסקי, שחייב לרוץ פה בין הוועדות, אתה רוצה להגיד כמה מילים?
בועז טופורובסקי: אם הייתה לי תשובה ברורה למה סטודנטיות פחות לומדות בתחומי המדעים.
עליזה לביא: אבל מהניסיון שלך, הרי היית ב - - - אנחנו רואים פה באמת דריכה במקום.
בועז טופורובסקי: תראו, אני הייתי 9 שנים בעולם האקדמיה בכל מיני תפקידים ואין ספק שלפחות זה ברור ונראה שיש פחות סטודנטיות מסטודנטים מכל תחומי המדעים.
בועז טופורובסקי: אין לי תשובה למה זה קורה, אני לא - - -
חנין זועבי: לא בכימיה, לא בביולוגיה.
חנין זועבי: יש שם בנות יותר.
ד"ר יעקב ברגמן: בדיוק, והשאלה למה, למה בביולוגיה יש יותר.
עליזה לביא: גם ברפואה, זה כבר מזמן עבר.
קרן הולצמן-שוייד: רפואה עבר שינוי לאחרונה, זה לא שינוי מאוד חדש, זה לא שינוי שהוא גם מאוד מקובע.
עליזה לביא: לפחות 5 שנים, 6 שנים, ובארצות הברית - - -
קרן הולצמן-שוייד: 5 שנים ברפואה זה לא הרבה זמן.
עליזה לביא: בארצות הברית אנחנו מדברים על זה כבר לפני 20 שנה.
עליזה לביא: כלומר אנחנו כן רואים - - -
בועז טופורובסקי: אבל אני לא בטוח שבכל מקום שבו אין שוויון בין כמות הגברים לבין כמות הנשים, משני הצדדים, גם איפה שיש רוב לנשים, זה משהו שחייב לקבל מענה וחייבים לתקן את זה.
בועז טופורובסקי: זה יכול להיות שפשוט זה ככה ו - - -
חנין זועבי: זה טוב ככה.
בועז טופורובסקי: לא, זה לא אומר שזה טוב או רע.
חנין זועבי: אם זה לא טוב, אז צריך לשנות.
בועז טופורובסקי: אלא אם כן יש באמת מניעה אובייקטיבית שהיא לא נכונה מבחינתנו שמונעת מנשים ללמוד במדעים, אבל אני לא מכיר כזאת.
עליזה לביא: אבל הנה, שמענו כרגע את אושרה, לגבי הנושא של הקניית ידע, איך אנחנו מקנים ידע, מה הדרך שלנו לספר את הסיפור, להאהיב את המקצוע.
עליזה לביא: יש שוּנות ואחרוּת.
עליזה לביא: זה לא שנשים וגברים הם לא שווים, אבל הם אחרים ואם המודל שאותו חקרנו ועל פיו אנחנו מקנים ידע ומלמדים וכך הוא קובע לאורך השנים והמחקרים כבר לפני 30 ו-40 שנה מדברים על דברים נוספים, ואנחנו לא עושים את האדפטציה בתוך מערכת החינוך, זאת התוצאה.
בועז טופורובסקי: לעומת זה, אבל איך, או שיכול להיות שכאן אני טועה, גם אין לי נתונים, למשל אני זוכר שכשאני הייתי בתיכון, כל המקצועות המדעיים, או המגמות המדעיות, היה שם רוב לנשים, לנערות על פני נערים.
בועז טופורובסקי: יכול להיות שאני טועה וזה רק היה - - -
עליזה לביא: מהנתונים שמוצגים פה בעקביות בוועדה הם נתונים הפוכים לגמרי.
בועז טופורובסקי: אז יכול להיות שבראשון לציון הדברים שונים.
ד"ר יעקב ברגמן: צריך לשאול מה עושים שם.
עליזה לביא: אני רק רוצה לגבי המפגשים שלכם עם המל"ג, מה הצעד הנוסף שאתן יכולות אולי לדווח עליו, לספר?
עליזה לביא: אולי קצת לשמח אותנו.
יערה קורן: האמת שדווקא לצערנו אין איזה שהוא דיווח שאפשר לתת, המל"ג כן פתחה קרן בשנה האחרונה לסטודנטים ערבים, שזה גם איזה שהוא צעד בכיוון להנגיש את ההשכלה הגבוהה לעוד סטודנטים.
יערה קורן: היא מתעסקת המון בנושא חרדים.
שולי מועלם-רפאלי: אבל השאלה דווקא בשתי הקבוצות האלה כמה נשים באות.
יערה קורן: נכון, שאלה מצוינת, וגם לאיזה כיוונים הן הולכות.
חנין זועבי: נשים ערביות יותר מאשר גברים לומדות - - -
שולי מועלם-רפאלי: נשים ערביות לומדות יותר מדעים מגברים ערבים, חנין?
חנין זועבי: כימיה, ביולוגיה, פיזיקה, נשים ערביות לומדות יותר מאשר גברים ערבים, ובכלל ממוצע הבי.
חנין זועבי: איי, הנשים 54% בוגרות ועם תעודת אמ.
חנין זועבי: איי 52%.
חנין זועבי: אבל הבעיה היא בעיה של תעסוקה, אם אני - - -
עליזה לביא: חברת הכנסת חנין זועבי, אנחנו עוסקים באמת בנושא של השכלה ובאפשרויות של נשים וגברים ללמוד השכלה וכשאני קוראת את הדברים שאת אומרת על החוטפים הבוקר אני מזועזעת ואני לא יכולה שלא לנצל פה את הוועדה ואת המפגש הבין אישי פה בינינו, איך את מעזה לדבר כך?
עליזה לביא: איך את רוצה ש - - -
חנין זועבי: על מה?
עליזה לביא: על החוטפים הללו שהם לא טרוריסטים?
עליזה לביא: ,מה הם, מגני זכויות אדם?
חנין זועבי: קודם כל זה לא התפקיד שלך, את סותמת פיות?
עליזה לביא: סותמת פיות?
חנין זועבי: את חצופה.
עליזה לביא: אני חצופה?
חנין זועבי: כן, את חצופה, את - - -
עליזה לביא: איך את מעזה לבוא ולדבר על זכויות כשאת מדברת בצורה כזאת?
חנין זועבי: את יושבת ראש של ועדה למעמד האישה, את לא צנזור פה.
עליזה לביא: אני לא צנזור, אבל אני לא יכולה לא להתייחס לדברים האיומים שאת מדברת.
חנין זועבי: את חצופה, את יושבת ראש ועדה, את רוצה לסתום פיות פה?
עליזה לביא: לסתום פיות?
חנין זועבי: איזה חצופה את.
חנין זועבי: את חצופה, כן, ואני - - -
עליזה לביא: את חברת כנסת במדינת ישראל, איך את מעזה?
עליזה לביא: איך את מעזה?
חנין זועבי: חצופה, - - - עכשיו - - -
עליזה לביא: אני?
עליזה לביא: במקום לבוא ולעזור לנו לשחרר את הילדים שלנו ולהביא אותם הביתה?
חנין זועבי: את באה בדין וחשבון איתי?
עליזה לביא: בוודאי שאני אבוא, את רק רוצה כותרת, את רק רוצה - - -
חנין זועבי: תסתמי את הפה שלך.
שולי מועלם-רפאלי: חברת הכנסת חנין זועבי.
חנין זועבי: יושבת ראש חצופה.
עליזה לביא: תתביישי לך.
חנין זועבי: כן, חצופה.
חנין זועבי: לא מגיע לך להיות יושבת ראש.
עליזה לביא: תתביישי, ולך לא מגיע להיות חברת כנסת.
חנין זועבי: את רוצה לסתום פיות?
חנין זועבי: את שוטרת פה?
חנין זועבי: את שוטרת?
עליזה לביא: אני שוטרת?
עליזה לביא: את צריכה לדאוג לכך שהילדים שלנו יחזרו הביתה.
חנין זועבי: תתביישי, חצופה.
עליזה לביא: שהילדים שלנו יחזרו הביתה.
עליזה לביא: איפה ההומניות שלך?
חנין זועבי: - - - את גזענית, שאת מדברת ככה, ואת חצופה.
שולי מועלם-רפאלי: חברת הכנסת זועבי, אני חושבת ש - - -
עליזה לביא: כשאת רוצה עזרה את יודעת יפה מאוד לבוא אליי, אז בואי תעזרי לנו להחזיר את הילדים הביתה ואז נביא שלום לכאן.
חנין זועבי: לעזור לך?
חנין זועבי: את הכובשת הגזענית, לעזור לך?
חנין זועבי: עכשיו את מתחממת?
עליזה לביא: אני מתחמקת?
חנין זועבי: כאשר חוטפים, כאשר עושים, את לא מתחממת?
עליזה לביא: כשאני שומעת שתעלי פעם שנייה למרמרה ועכשיו עושה לנו את זה פה?
עליזה לביא: בוודאי שאני יושבת ראש, ואת יודעת כמה אני דואגת לנשים הערביות ולא את.
חנין זועבי: - - - חצופה.
שולי מועלם-רפאלי: חברת הכנסת זועבי, אין מקום לדיבורים האלה.
חנין זועבי: את יושבת ראש?
חנין זועבי: לא, לא מגיע לך.
שולי מועלם-רפאלי: אין מקום לדיבורים האלה.
חנין זועבי: לא לסתום פיות ולא לעשות צנזורה.
עליזה לביא: אני מבקשת ממך, שמעתי אותך.
עליזה לביא: מספיק.
שולי מועלם-רפאלי: את צריכה להתנצל על האמירה האומללה שלך - - -
עליזה לביא: נועה בינשטיין מהמל"ג.
חנין זועבי: לא, לא, אני רוצה להמשיך את הדיבורים שלי ואת לא תעצרי אותי.
עליזה לביא: בבקשה, דברי.
עליזה לביא: אני אשמע את הדברים שלך ואני אעזור לך למרות כל ההתנהגות שלך.
עליזה לביא: ואת יודעת את זה.
חנין זועבי: ההתנהגות שלי?
עליזה לביא: הסיור הראשון של הוועדה היה בנצרת.
חנין זועבי: מה את חושבת?
חנין זועבי: את רוצה לסתום פיות לאישה?
עליזה לביא: מי סותם פה?
עליזה לביא: אני סותמת לך את הפה?
חנין זועבי: אלה דעות פוליטיות שלי - - -
עליזה לביא: את מדברת פה בלי הפסקה.
שולי מועלם-רפאלי: יכול להיות שהדעה הפוליטית שלך אומרת שמותר לחטוף ילדים במדינת ישראל?
שולי מועלם-רפאלי: ואת מרשה לעצמך לשבת בכנסת ישראל.
חנין זועבי: זה לא מותר לחטוף, אבל את חיה במציאות של כיבוש, את לא חיה במציאות נורמלית.
שולי מועלם-רפאלי: אני חיה במדינת ישראל - - -
עליזה לביא: מותר לחטוף ילדים?
חנין זועבי: את לא יכולה לחיות חיים נורמליים ולעשות הכול בעם שלי ועוד לחיות וליהנות?
חנין זועבי: את לא יכולה ליהנות.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה שיהיו זכויות שוות לכולם.
חנין זועבי: את לא עושה למען - - -
שולי מועלם-רפאלי: כשאת באה לכאן ומדברת על זכויות של נשים ערביות, אני עושה מספיק וכל חברי הכנסת - - -
חנין זועבי: כל הכבוד לך, כבוד היושבת ראש.
שולי מועלם-רפאלי: ואולי יש לנו עוד לאן להתקדם, אבל אני חושבת - - -
חנין זועבי: באמת, כל הכבוד לך.
שולי מועלם-רפאלי: שהאמירה האומללה שאמרת הבוקר צריכה - - -
חנין זועבי: את מתנהלת בצורה מאוד אובייקטיבית, מאוד עניינית.
חנין זועבי: את מתפרצת לנושא שהוא בכלל לא על סדר היום ו - - -
שולי מועלם-רפאלי: זו בדיוק הטעות שלך.
חנין זועבי: את מניחה לעצמך לעשות את זה, כל הכבוד לך.
שולי מועלם-רפאלי: זו בדיוק הטעות שלך, שלושת הילדים החטופים - - -
עליזה לביא: אני מאוד מודה לך על המחמאות הנהדרות, אני רוצה שתגידי את זה לחוטפים.
חנין זועבי: ואת, לא מגיע לך להיות יושבת ראש ועדת מעמד האישה.
עליזה לביא: לשמחתי הרבה לא את זו שקובעת במדינת ישראל כלום.
שולי מועלם-רפאלי: חברת הכנסת זועבי, חטיפה - - -
עליזה לביא: בטח לא במה שקשור למעמדי ומקומי בכנסת.
שולי מועלם-רפאלי: שלושת הילדים החטופים הם על סדר היום של כל אחד ואחת מאזרחי מדינת ישראל, ערבים ויהודים.
עליזה לביא: חוץ מחברת הכנסת זועבי.
שולי מועלם-רפאלי: לצערי את הוצאת את עצמך מהכלל הזה הבוקר באמירה האומללה שלך שהחוטפים אינם טרוריסטים.
חנין זועבי: אני מוציאה אותי ממעגל הגזענות והכיבוש שלכם.
חנין זועבי: אני נגד כיבוש ואני נגד גזענות ואני לא מצפה מאף אחד מכם ש - - -
עליזה לביא: אני קוראת אותך לסדר, גברתי.
עליזה לביא: אני קוראת אותך לסדר פעם ראשונה.
עליזה לביא: גברתי, אני קוראת אותך לסדר פעם ראשונה.
חנין זועבי: את לא - - -
שולי מועלם-רפאלי: אנחנו לא חוטפים ילדים פלשתינים.
חנין זועבי: לא, את רק הורגת, את רק כובשת, את רק - - -
עליזה לביא: חברת הכנסת שולי מועלם, אני רוצה לחזור לדיון.
עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, אני קוראת אותך לסדר פעם שנייה.
חנין זועבי: - - - אלפי אסירים, בלי בית משפט.
שולי מועלם-רפאלי: זכויות מלאות לאזרחים של מדינת ישראל.
חנין זועבי: והיא סותמת את הפה - - -
עליזה לביא: חברת הכנסת חנין זועבי, אני קוראת אותך לסדר פעם שלישית.
חנין זועבי: - - - מה אמרת על אסירות פלשתיניות - - -
עליזה לביא: פעם שלישית אני קוראת אותך לסדר.
חנין זועבי: את צריכה לצאת מהחדר הזה, כי לא מגיע לך להיות יושבת ראש.
עליזה לביא: הדלת שם.
חנין זועבי: את, שנאבקת למען נשים, מה אמרת על אסירות פלשתינאיות פה בוועדה הזאת?
עליזה לביא: בבקשה, הדלת.
עליזה לביא: את רואה איפה הדלת?
חנין זועבי: מה אמרת על נשים שמתנחלים מתנכלים להם?
חנין זועבי: מה אמרת על נשים שמפקיעים את האדמות שלהן?
חנין זועבי: חצופה.
עליזה לביא: קדימה.
חנין זועבי: את אישה?
חנין זועבי: את יושבת ראש ועדה למעמד האישה?
עליזה לביא: את רואה את הדלת?
חנין זועבי: חצופה - - -
עליזה לביא: את לא מייצגת.
עליזה לביא: את מייצגת - - -
חנין זועבי: אנחנו בכלל מדברים על טכנולוגיה ונשים ואת רוצה להכניס דבר פוליטי?
חנין זועבי: נושא פוליטי?
עליזה לביא: - - - תגידי את זה לחוטפים של הילדים שלנו.
חנין זועבי: את רוצה לגרש אותי מהישיבה?
חנין זועבי: אנחנו פה מדברים על טכנולוגיה ועל נשים ואת רוצה - - -
עליזה לביא: יש לך - - -
חנין זועבי: - - -מהשחצנות שלך.
שולי מועלם-רפאלי: אי אפשר להפריד, זאת הטעות שלך.
חנין זועבי: את יודעת כמה זה טעון אידיאולוגית.
עליזה לביא: זה אידיאולוגי?
עליזה לביא: חטיפה של שלושה ילדים זה אידיאולוגי?
עליזה לביא: זה חוסר מוסר, זה לא אידיאולוגיה.
עליזה לביא: נועה בינשטיין מהמל"ג, בבקשה.
חנין זועבי: אתם הגנתם על נשים פלשתיניות?
חנין זועבי: ועדת האישה.
חנין זועבי: מה אמרת על נשים פלשתיניות תחת הכיבוש?
חנין זועבי: מה אמרת עליהן?
חנין זועבי: איך הגנת עליהן?
עליזה לביא: אדוני, אני מבקשת את עזרתך.
חנין זועבי: מעמד האישה.
חנין זועבי: כל הכבוד לך.
חנין זועבי: כל הכבוד לך, מאוד עניינית.
נועה בינשטיין: האמת שאני צריכה עוד דקה להתאושש.
עליזה לביא: אז בבקשה, יש פה מים חינם.
ד"ר יעקב ברגמן: אני יכול להעיר הערה עד שהיא מתאוששת?
יערה קורן: אני רק מתנצלת, אני - - -
שולי מועלם-רפאלי: הולכת לדיון הבא.
יערה קורן: עמיתותיי פה ימשיכו ותודה רבה על הדיון.
עליזה לביא: תמשיכו להגיע לוועדה, זה אחד מנושאי הדגל של הוועדה, הנושא של קידום נשים במדעים, נשים מכל המגזרים ונשים מכל הקבוצות בחברה במדינת ישראל ואנחנו עובדים פה לטובת כל הנשים במדינת ישראל.
נועה בינשטיין: כמה דברים.
נועה בינשטיין: קודם כל בינואר השנה הוקמה ועדה משותפת למל"ג, לוות"ת ולמשרד המדע, ועדה ששמה הוא 'קידום וייצוג נשים במוסדות להשכלה גבוהה'.
נועה בינשטיין: זאת אומרת שאין בכלל מיקוד במלגות לדוקטורנטים, שדרך אגב התאחדות הסטודנטים חברה בה.
שולי מועלם-רפאלי: הן, הם אמרו שהם נפגשו איתכם מספר פעמים.
נועה בינשטיין: לא נפגשו איתנו מספר פעמים, אבל חברים בה.
נועה בינשטיין: המילה ייצוג נכנסה לשם מאחר שיש כוונה רצינית להתמודד גם עם סוגיות שקשורות לייצוג של נשים בתחומים השונים ולא רק לקידום של נשים בתוך המערכת האקדמית.
נועה בינשטיין: מה שחברי הוועדה הנוכחיים החליטו בינתיים, וזה רק תחילת הפעילות שלהם, זה להתמקד בחוזקות שהכלים של מל"ג וות"ת ומשרד המדע מאפשרים להם לעשות, שזה לטפל בייצוג דרך המערכת האקדמית ודרך דברים כמו למשל קשרי אקדמיה-קהילה וכל הדברים שקשורים ל-role models ולהחצנה של תוצאות חיוביות בתוך המערכת האקדמית החוצה.
נועה בינשטיין: דברים נוספים שאנחנו מבקשים במסגרת הדיווח שהמוסדות אמורים לתת לנו זה למשל במכללות להוראה, לפרט ולהראות לחברי הוועדה על תכניות שקשורות למגדר בתוך תכניות ההכשרה של מורים, במטרה להעלות מודעות לכל הדברים האלה.
נועה בינשטיין: יש דיווח שנתי שכל המוסדות מעבירים לנו זו השנה השנייה בנושא הטיפול שלהם במגדר.
נועה בינשטיין: ישנן יועצות לנשיא לטיפול בנושא הזה שאמורות לטפל בכל הספקטרום שקשור לנשים, לא רק במלגות, ששוב לטעמנו זה לא החסם שפתאום יפתח את שערי ההשכלה הגבוהה לכל הנשים, והכוונה שלנו היא כן למקד את הפעילות בדברים שיהיו הכי אפקטיביים.
נועה בינשטיין: בנוסף לזה אנחנו מנסים להשתמש בכל הכלים שקיימים.
נועה בינשטיין: זאת אומרת יש את המועצה לקידום נשים במדע וטכנולוגיה במשרד המדע, למועצה הזו יש שלוש תת ועדות, אחת מהן היא הוועדה לחינוך.
נועה בינשטיין: זאת אומרת האמירה שאין גוף שמתכלל את הדברים האלה היא לא, אני חושבת - - -
עליזה לביא: לא, לא אמרנו את זה, להיפך, בירכנו גם את שר המדע, שמינה עכשיו מועצה חדשה.
נועה בינשטיין: לא, אני קצת מגיבה למה שהיה פה בדיון ולאמירות של התאחדות הסטודנטים.