GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דלית שטאובר: אנחנו גילנו שכבר בתום הרפורמה שאמורה לטייב את ההון האנושי בדרגות הבכירות יש חסם לנשים כי צריך קודם כל לעבור למשרד אחר בתפקיד בכיר בכדי להיות מסוגל לחזור למשרד שלך.
דלית שטאובר: בקשנו שהפירמידה הזאת תיפתח לנשים ושלא תהייה להן - - -
דלית שטאובר: כן זה היה חלק מרפורמה ואנחנו הצלחנו לשנות את ההחלטה הזאת ולפתוח את החסם הזה עבור נשים.
דלית שטאובר: תראו, יושבים כאן יועצים משפטיים, הם שואלים למה רק לנשים ולמה לא לכולם.
דלית שטאובר: אנחנו יודעים שאת הנשים צריך להריץ יותר מהר.
דלית שטאובר: הוועדה הזאת לא קיבלה החלטה על מכסות כמו שבחלק מהעולם קיבלו, הרי ניתן לקבוע מכסות, אנחנו לא קיבלנו החלטה כזאת.
דלית שטאובר: אנחנו קיבלנו החלטה על יעדים כמיתיים ומדידים כדי לומר שאנחנו בהחלט חושבים שניתן להגיע למקום הזה עם נשים מצוינות, לא שיגידו שאישה נבחרה רק כי היה צריך אישה ושהיה שם בעצם מישהו אחר יותר טוב.
דלית שטאובר: יש נשים מצוינות והן תקבלנה את התמיכה להגיע למקום הזה לא פחות מגברים.
דלית שטאובר: כל תיאורי התפקיד, רבותיי, יש הרבה מאוד עבודה שהיא עבודה של מאחורי הקלעים שתצטרך להיעשות, זו עבודה רבה של הנציבות כמו תיאור התפקידים כדי שתוך כדי הגדרת התפקיד לא תהייה הפלייה.
דלית שטאובר: כשבדקנו ראינו את תיאורי המשרות במכרזים, ראינו שיש תפקיד שקוראים לו 'מזכירה' ויש דברים שקורים להם משהו אחר, אבל כשאתה בודק את תנאי הסף וכשאתה בודק מה נדרש לצורך ביצוע התפקיד, אתה לא מבין איפה הדבר הזה נפל.
דלית שטאובר: לכן, כל תיאורי התפקיד האלה יבחנו מחדש וינוסחו בשפה מגדרית, שוויונית והולמת.
דלית שטאובר: גם פה, כל הפרקים הרלוונטיים בתקשי"ר, אני לא צריכה לספר לכם עד כמה התקשי"ר הוא לא ידידותי למשתמש, תודה לאל, זכינו שהוא כבר עלה לאוויר ואפשר לחפש לפי שם קוד.
דלית שטאובר: המטלה הבאה של הנציבות היא לבחון את הפרקים הרלוונטיים שבתקשי"ר ולראות שאין בהם הפלייה.
דלית שטאובר: הרבה מאוד מההמלצות עוסקות בתרבות הארגונית.
דלית שטאובר: תראו, ארגון שאין בו מודעות מגדרית הוא לא מקדם נשים.
דלית שטאובר: אנחנו רוצים שמשרדי הממשלה יהיו ארגון עם מודעות מגדרית.
דלית שטאובר: לכן יש הרבה מאוד המלצות שעוסקות בהסברה והכשרה גם של גברים וגם של נשים, גם שחברי וועדות המכרזים לא יוכלו להיות חברים בוועדות כאלה בין היתר ללא הכשרה להיבטים מגדריים.
דלית שטאובר: גם הסברה בתוך המשרדים אחת לשנה בתוך ההדרכות שמתבצעות שם, גם התכנים של יום, מה שהיה נקרא יום האישה שהפך להיות יום השוויון המגדרי, בתכנים של העצמה, תכנים שעוסקים בקידום התרבות הארגונית ולא תכנים שאינם ראויים.
דלית שטאובר: לא ראינו את עצמנו כבעלי מנדט לבחון את הנושא של הטרדות המיניות, אבל לא יכולנו להתעלם ממנו.
דלית שטאובר: חשבנו שזה באמת נושא שהוא בפני עצמו, אבל כשהוא עלה על ידי נשים בקבוצות החתך וכשלמדו שיש נשים שסוברות שהן לא רוצות להגיש מועמדות משום שהדבר הזה שם אותן במקום מאוד לא נוח מול ממונה, אנחנו ביקשנו שהנושא הזה יבחן.
דלית שטאובר: תבחן גם ההפרדה בין תפקיד הממונה על קידום מימד האישה לבין תפקיד ממונה על הטרדה מינית.
דלית שטאובר: מטרידים ומטרידות צריך להיות נושא אחד וקידום מגדרי צריך להיות נושא אחר.
דלית שטאובר: גם הנושא הזה יבחן לעמוק.
דלית שטאובר: אחד הדברים שמאוד הטריד אותנו, אני מוכרחה לומר שאותי במיוחד כי אני מכירה היטב את העבודה הממשלתית, כדי שההמלצות האלה לא תתקענה בשום מגירה, גם עם כל הרצון הטוב אנחנו חיים במדינה שלעיתים אין בה יציבות פוליטית לאורך, הוכנה טבלת יישום מאוד מאוד ברורה ומפורטת.
דלית שטאובר: אני רוצה לומר שזה לא מובן מאליו שמנכ"ל משרד ראש הממשלה ושרים מקבלים הנחיות מחברי וועדה מה הם צריכים להביא עד לאיזה תאריך.
דלית שטאובר: יש הרבה מאוד אחריות שניתנה לשרים ליישום המדיניות.
דלית שטאובר: יש שתי בקרות.
דלית שטאובר: השרה התייחסה למעקב.
דלית שטאובר: אני אציין שתי בקרות.
דלית שטאובר: האחת על ידי וועדת ההיגוי של הרפורמה, אחת לשלושה חודשים יעקבו אחר ההתקדמות.
דלית שטאובר: אחת לחצי שנה השרה, חברת הכנסת לימור לבנת יושבת ראש וועדת השרים לקידום נשים בחברה הישראלית, הנציב יבוא בפניה וייתן עדכונים.
דלית שטאובר: מעבר לזה יש המון דברים, אחת לשנה לפני יום האישה מדווחים בממשלה, באמת שווה לקרוא את זה.
דלית שטאובר: נעשתה כאן עבודה שהיא עבודה שנותנת המלצות היקפיות גם להיבטים הארגוניים, גם להיבטים התרבותיים, גם להיבטים של עקירת הרגלים רעים וקידום תרבות חיובית וגם יצירת תשתיות, גם יצירת מאגרים.
דלית שטאובר: כלומר, לכל נושא שהיה בו חסם יש כאן פתרון.
דלית שטאובר: אנחנו כולנו צופות בצפייה שהדברים באמת ילכו ויתרחשו.
דלית שטאובר: אני רוצה לומר לכם שהופתעתי מאוד ממספר הטלפונים שקיבלתי מאנשים, גברים ונשים שקראו את הדוח באתרים הממשלתיים, לא ידעתי שכל כך מרתק להיכנס לשם ולקרוא את הדברים.
דלית שטאובר: אנשים הגיבו לזה כולל להגיד מה קיים ולהציע עזרה.
דלית שטאובר: אני אתן דוגמה, עמותה פנתה אלי ואמרה שהיא עשתה לפני כשנתיים-שלוש איזה מחקר, בדיוק באחד מההקשרים האלה.
דלית שטאובר: היא עשתה כבר מאגר של נשים, יש לה כבר מאגר כזה, היא מיד אמרה 'אני מעמידה אותו לרשותכם כדי שתוכלו להשתמש'.
דלית שטאובר: אני כבר הפניתי את זה - - -
קריאה: זו עמות "כן" – כח נשי.
דלית שטאובר: הוועדה הזאת מאפשרת אינטגרציה גם של עבודה במגזרים אחרים.
דלית שטאובר: אנחנו בשמחה, אני לא יודעת אם הנציבות שמחה שהיא הציבה אותי בראש הוועדה.
דלית שטאובר: כל כך אכפת לי שזה יקרה, כל שבוע אני מתקשרת ובודקת איך מתקדמים הדברים.
דלית שטאובר: זו בטח הוועדה הראשונה והאחרונה שנתנו לי לעמוד בראשה, בטח אחרי הדבר הזה.
דלית שטאובר: לכן יש שתי וועדות שעוסקות ביישום.
דלית שטאובר: אני אבקש לומר שאני מתרשמת, אוכל לומר רק מהתרשמות, שיש רצון רב ליישם את הדברים ושיש נכונות רבה ועבודה מאוד רצינית שנקבעה.
דלית שטאובר: הדוח אושר ביום ראשון ובאותו שבוע כבר נקבעה ישיבת יישום.
דלית שטאובר: הדברים מעודדים ובאמת הדברים נראים כמתקדמים בכיוון הנכון.
דלית שטאובר: כמובן שצריך להמשיך ולראות שהדברים קורים, אבל כל השותפים מבינים את חשיבות העניין, כך נראה לי.
יהודית סטלמך: אני עובדת בקרן פרידריך אברט ישראל.
יהודית סטלמך: השאלה מי הן שתי הוועדות האחראיות ליישום.
דלית שטאובר: נציבות שירות המדינה היא הממונה על יישום.
דלית שטאובר: ישנה טבלת מעקב שהיא חשופה וגלויה לציבור, כל הדוח הוא שקוף גם מי הוא האחראי וגם התאריכים.
דלית שטאובר: הכול כתוב ומפורט שם.
דלית שטאובר: זה יישום של המדינה.
דלית שטאובר: זו הייתה ועדה בין משרדית של המדינה אז המדינה אחראית ליישום, זה קידום נשים בשירות המדינה.
אורית רישפי: יש תאריך יעד לתהליך הזה?
דלית שטאובר: התאריך מפורט בטבלה.
דלית שטאובר: התהליך הוא לחמש שנים, זו תכנית חומש.
דלית שטאובר: אבל בתוך חמש השנים יש פירוט מלא - - -
טלילה שחר רוזנפלד: רוב הדברים הוצגו ולכן אומר בקצרה.
טלילה שחר רוזנפלד: קודם כל אני רוצה לציין שמה שהיה לנו כאן בוועדה הוא חלון הזדמנויות מדהים.
טלילה שחר רוזנפלד: נעשית כל הזמן עבודה בנושא קידום נשים גם בשירות המדינה.
טלילה שחר רוזנפלד: אני כן חושבת שצריך לציין שיחסית שירות המדינה מוביל בנושא של ייצוג נשים בתפקידים בכירים, ועדיין מהפכה כמו שהייתה לנו כאן לא הייתה.
טלילה שחר רוזנפלד: קודם כל זה בזכות השרה לימור לבנת שבכלל העלתה את הנושא הזה ובזכותה קמה הוועדה.
טלילה שחר רוזנפלד: אמרה כר דלית, עניין 'הכשרת הלבבות' הוא היה קריטי בנושא הזה כי יש המלצות ויש דברים שכבר הכנסנו לפני וגם רצינו לעשות לפני והם לא קרמו עור וגידים.
טלילה שחר רוזנפלד: בלי עבודת השטח הזאת שהייתה באמת באמת חיונית זה לא היה אותו דבר.
טלילה שחר רוזנפלד: אפרט בקצרה כי הרבה דברים נאמרו ואני ולא ארצה לחזור עליהם.
טלילה שחר רוזנפלד: הוועדה כמובן עשתה עבודה מעמיקה.
טלילה שחר רוזנפלד: כל מימוש ההמלצות ישולב בתוך המלצות הוועדה לניהול ההון האנושי, זאת אומרת בכל הרפורמה בשירות המדינה.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו רוצים לעשות תפיסת עולם מתכללת בכדי לעשות תהליך שיהיה מאוד יעיל ושיגיע לכלל שירות המדינה.
טלילה שחר רוזנפלד: אציג כמה נתונים קטנים שגם הוצגו בפני הוועדה.
טלילה שחר רוזנפלד: למי שמעוניין ומעוניינת לראות יש נתונים הרבה יותר מפורטים בדוח הוועדה.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו מודדים את ייצוג של נשים בכמה מדדים.
טלילה שחר רוזנפלד: דלית קצת התייחסה לזה.
טלילה שחר רוזנפלד: בדרגות העליונות אפשר לראות שיש קידום לאורך השנים.
טלילה שחר רוזנפלד: נכון לסוף שנת 2012 הגענו ל-48% ייצוג בארבעת הדרגות העליונות ול-46% ייצוג נשים בשלושת הדרגות העליונות.
טלילה שחר רוזנפלד: הבעיה שהמדד הזה לא תמיד משקף היררכיה, זאת אומרת הוא לא תמיד משקף בכירות.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו מודדים כמה נשים יש בדרגה העליונה בכל מקצוע בכל דרוג.
טלילה שחר רוזנפלד: למשל בגלל שיש לנו הרבה מאוד משפטניות בשירות המדינה שנמצאות בדרגה העליונה בדרוג המשפטנים, זה מטה לנו קצת את הגרף למעלה.
קריאה: זה היה 20 שנה.
טלילה שחר רוזנפלד: לכן אנחנו בודקים בכל מיני מישורים כדי לקבל תמונת מצב יותר מדויקת.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו בודקים גם את נושא דרגי הניהול שמשקפים יותר את ההיררכיה.
טלילה שחר רוזנפלד: למשל, דרג א' זה מנכ"ל ומקבילים למנכ"לים, דרג ב' סמנכ"לים ומנהלי אגף בכירים.
טלילה שחר רוזנפלד: דרג ג' הם מנהלי אגף שאינם בכירים ומנהלי תחום בכירים.
טלילה שחר רוזנפלד: כלומר, הדרגים הבכירים אליהם בעיקר התייחסנו בוועדה הם דרג א' ודרג ב'.
טלילה שחר רוזנפלד: אני אתמצת.
טלילה שחר רוזנפלד: יש 38% נשים בדרגים האלה שגם זה לאחר שיפור במשך השנים, לטעמנו הוא באמת איטי מדי.
טלילה שחר רוזנפלד: כמו שאמרתי הדרג המשפטי מאוד משפיע כי כשמורידים את הדירוג המשפטי אפשר לראות שהסטטיסטיקה צונחת ויש לנו הרבה פחות נשים בתפקידים הבכירים.
טלילה שחר רוזנפלד: נושא בתי חולים, גם אליו דלית קצת התייחסה.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו יודעים שבבתי חולים התמונה מאוד משתנה לפי המקצוע.
טלילה שחר רוזנפלד: בבתי חולים יש לנו תפקידים בהם יש המון נשים: אחיות, עובדות סוציאליות וכל נושא הפר-רפואי, אבל כשמדברים על ההנהלה הרפואית הבכירה יש לנו הרבה פחות נשים והרבה יותר גברים.
טלילה שחר רוזנפלד: בגרף הזה מוצגת ההנהלה הרפואית, כלומר מנהלי מחלקות.
טלילה שחר רוזנפלד: בתפקיד סגני מנהלי בתי חולים אפשר כבר לראות שיש לנו רק 24% נשים.
טלילה שחר רוזנפלד: אם מדברים על מנהלי בתי חולים ממשלתיים רק שתי נשים מנהלות בתי חולים מכל בתי החולים הממשלתיים.
טלילה שחר רוזנפלד: כלומר, מתוך 25 בתי חולים רק שתי נשים.
טלילה שחר רוזנפלד: יש עוד הרבה עבודה.
טלילה שחר רוזנפלד: אני לא אתייחס לדברים שדוברו כאן.
טלילה שחר רוזנפלד: הוועדה התייחסה למכלול נושאים.
טלילה שחר רוזנפלד: אני ארוץ על זה.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו התחלנו כבר ביישום, אנחנו לא מחכים וגם הלוח זמנים מאוד מאוד צפוף.
טלילה שחר רוזנפלד: בניינו מפת דרכים של כמה צירי עבודה גם בנושא קידום מול המשרדים.
טלילה שחר רוזנפלד: אחד הדברים במסקנות הוועדה הוא הנטל המוטל על המשרדים החל מהשרים שצריכים לדווח, המנכ"לים והסמנכ"לים צריכים לדווח.
טלילה שחר רוזנפלד: זה לא מצב שהיה עד עכשיו שהיו כן צריכים לדווח אבל פחות דיווחו ולפעמים אמרו 'כן, זו הממונה על מעמד האישה', הטילו את הנטל למטה.
טלילה שחר רוזנפלד: המטרה שלנו הייתה שזה יבוא מגבוה ושתהייה מדיניות מלמעלה, לכן יש גם ציר של קידום מול המשרדים שאומר שיצטרכו לתת דיווחים ולעמוד ביעדים דיפרנציאליים שאנחנו נקבע למשרדים.
טלילה שחר רוזנפלד: גם עבודת מטה בכל מיני מישורים שדלית הרחיבה עליהם, גם בנושא צמצום פערי שכר שעד לאחרונה התפיסה הייתה שאין פערי שכר בשירות המדינה כי יש כללים- - -
טלילה שחר רוזנפלד: התפיסה הייתה אחרת, שבגלל שיש הגדרות אחידות של שכר אין פערים.
טלילה שחר רוזנפלד: בבדיקה של הוועדה נמצא שרכיבי השכר היו רכיבים שבלטו כמו הרכיבים הנוספים של שעות נוספות, של אחזקת רכב, של כונניות שהם אלה - - -
טלילה שחר רוזנפלד: אני אסכם.
טלילה שחר רוזנפלד: נציבות שירות המדינה עד עכשיו לא התעסקה בכלל בנושא של שכר, זה נושא לממונה על השכר.
טלילה שחר רוזנפלד: כמובן שאנחנו לקחנו על עצמנו את הנטל ובאהבה.
תמר אדלשטיין זקבך: שלום.
תמר אדלשטיין זקבך: ראשית אני מבקשת לברך את הוועדה, וועדת שטאובר, את כל היושבות ואת כל העושות במלאכה.
תמר אדלשטיין זקבך: נושא פערי שכר הוא ערך בישיבות לקידום שכר שווה.
תמר אדלשטיין זקבך: בהשתתפות שדולת הנשים ונציבות שוויון הזדמנויות עשינו עבודת חקר מעמיקה.
תמר אדלשטיין זקבך: שמחנו שהנתונים האלה הצליחו לשמש את הוועדה ושהם הביאו לכאלה מסקנות מרשימות.
תמר אדלשטיין זקבך: אנחנו מקיימות גם תהליכים עם משרדי ממשלה, עם ממונות לקידום מעמד האישה שכבר פנו אלינו וביקשו את עזרתנו.
תמר אדלשטיין זקבך: התחלנו קודם ואנחנו בטוחות שהמלצות הוועדה ישמשו דחיפה עבור הממונות, הן בהחלט צריכות את הגיבוי מסמנכ"לי משאבי אנוש גם לבדיקת הפערים וגם לצמצום הפערים.
תמר אדלשטיין זקבך: אנחנו שמחות לדווח לוועדה שנפגשנו עם טלילה ועם רונן כבר ביום ראשון אחרי שאושרו ההמלצות.
תמר אדלשטיין זקבך: יחד איתם נוכל לשבת ולדווח על התהליכים אותם אנחנו רואים, איפה הקשיים בשטח, איפה המשרדים מתקשים בשטח.
תמר אדלשטיין זקבך: לפעמים אלו דברים שקשה להאמין שסמנכ"לי משאבי אנוש לא יכולים לקבל דוחות בגלל הפער בין הממונה על השכר לבין נציבות שירות המדינה בעניין הקצאת הרכיבים.
תמר אדלשטיין זקבך: הם אפילו לא יכולים להסתכל על הנתונים כדי לדעת לתקן גם במקום שבו המודעות נמצאת, כמובן נשמח לקדם.
תמר אדלשטיין זקבך: קבענו כבר עם טלילה ורונן שנוסיף ונשב יחד איתם על הדברים האלה שנעדכן ונראה איך אפשר לתת בשטח את המענים המאוד פשוטים.
תמר אדלשטיין זקבך: אני מבקשת להתייחס לאחד הדברים שעליו דיברה הגברת שטאובר בנוגע למודעות מגדרית.
תמר אדלשטיין זקבך: מהניסיון שלנו אנחנו רואות שגם במקומות ברחבי העולם שעשו תהליכים לצמצום פערים, ברגע שהתהליכים נעשו נקודתית, שנתיים-שלוש אחרי זה הפערים שבו וחזרו.
תמר אדלשטיין זקבך: יש מחקר על "זיקורס" שעשו מהלך מאוד מרשים ואחרי שנתיים מצאו את עצמם שוב עם אותם פערים.
תמר אדלשטיין זקבך: העניין של מודעות מגדרית על איך מחדירים לראש בין אם זה דרך ספרי הלימוד, אולי ואני אומרת אולי כי זה לא הנושא שאני מודעת אליו לכן אני אומרת אולי, אנחנו רואים תהליכים מקבילים שמתרחשים היום בין אם זה בוועדה לבחינה מגדרית לתקציב המדינה.
תמר אדלשטיין זקבך: לנושא הזה של החשיבה מגדרית להיות מודעים לו כל הזמן, זה הנושא שצריך לקדם אותו.
מאירה בסוק: אני אבקש להעיר כמה הערות.
מאירה בסוק: ראשית, הנושא של טרמינולוגיה.
מאירה בסוק: אני חושבת שצריך לשים גם הדבר הזה על השולחן, הנושא שהאישה היא העוזרת והגבר הוא היועץ.
מאירה בסוק: אפשר לבדוק בכול נושא המכרזים שטרמינולוגיה תהייה קצת אחרת.
מאירה בסוק: שנית, בנושא של ייצוג הולם, זה נושא שדיברנו עליו כל הזמן בכנסת עד שהצלחנו, רק עכשיו מבינים מה זה ייצוג הולם כי בכנסת לא הסכימו לתת ייצוג של 50%, 50%.
מאירה בסוק: זה היה כמה שנים.
מאירה בסוק: עכשיו כשחברת הכנסת עליזה לביא כשהיא מנסה לשנות היא ישר אומרת 50%, 50% כי היא יודעת שעם ייצוג הולם לא קרה כלום.
מאירה בסוק: הנושא השלישי הוא נושא פערי השכר, דבר שאותו אנחנו רואים בכל מוסד ושעל, במיוחד ברכיבים הנוספים.
מאירה בסוק: אישה כשהיא מקבלת, אני זוכרת כשחנה רונן הייתה מנכ"לית התברר שאחזקת הרכב שלה פחותה משל גבר.
מאירה בסוק: אני חושבת שצריך לבדוק ממש ברכיבים ולפרט את זה מאוד מאוד כי בגדול אנחנו לא רואים שפערי השכר נמצאים בשעות, ברכב, באש"ל.
אושרה לרר: אני ממשרד החינוך.
אושרה לרר: אני מבקשת להעיר שכל ספרי הלימוד מאז הוועדה שאת השרה לימור לבנת הקמת, כל ספר עובר הערכה מגדרית.
אושרה לרר: ללא תחימת העורכת המגדרית הוא לא מקבל אישור.
אושרה לרר: אני לא אומרת שפה ושם אין פיקשושים, אבל ברגע שמגיעה אלינו תלונה אנחנו מיד פוסלים את הספר.
רחל טבת ויזל: זו עבודה שרלוונטית גם לנו בכל הנושאים שעלו פה למעט נושא פערי השכר כי אצלנו אין, זו רק נגררת של משהו אחר.
רחל טבת ויזל: הנושאים שרלוונטיים לנו הם Networking, מאגר נשים וכדומה.
רחל טבת ויזל: אני לא אכנס לכל זה.
רחל טבת ויזל: אני אבקש לגעת בנקודה אחת שדיברתם עליה והיא מגדר ונשים.
רחל טבת ויזל: חזרתי מכנס נטו בו השתתפו רוב צבאות העולם, אין יועץ למעמד ענייני נשים, אין יוהל"ן, יש כבר כלל, כלומר כל העולם עבר כבר לכלל ולא מתעסק בענייני נשים.
רחל טבת ויזל: העירה הגברת דלית שטואבר מאוד מאוד נכון שאנחנו נלך לכיוון של מגדר אפילו בנושא של זכויות הוריות, זה מאוד מקדם לנו נשים.
רחל טבת ויזל: אני אתן דוגמה קטנה, היום בצבא ישנה אפשרות חופשת לידה לגברים.
רחל טבת ויזל: אני רוצה לומר לכם שזה מקדם נשים כי זה מאפשר.
רחל טבת ויזל: זכויות הוריות לגברים גרושים קידמו לנו מאוד מאוד נשים כי יש את הלגיטימציה לצאת פעמיים בשבוע בארבע להוציא ילד מהגן מה שלפני כן רק נשים היו בצד הזה.
רחל טבת ויזל: אני חושבת שזה מהלך שצריך ללכת עליו בגדול, ללכת באמת בכיוון מגדר ופחות שימוש במילה 'נשים'.
יעל ישראלי-נבו: אני עורכת דין מאגף הממונה על השכר.
יעל ישראלי-נבו: הוזכר ונאמר כאן שנדרשה עבודה של 'הכשרת לבבות'.
יעל ישראלי-נבו: יכול להיות שנדרשה עבודה נוספת, אבל אני חושבת שדווקא הממונה השכר הספציפי הזה, הוא מאוד רתום לעניין הזה - - -
דלית שטאובר: אני ציינתי את זה, אני רוצה לומר שזכינו, ראשית אני ממש מבקשת להזכיר אותו שמו, לא הממונה השכר קוראים לו, מר קובי אמסלם, אני רוצה לומר שהוא הלך איתנו לאורך הדרך - - -
דלית שטאובר: הוא אמר 'אני הולך לפיילוט, אבל החכמה לנסח יחד את ההגדרות'.
דלית שטאובר: הוא היה יוצא מן הכלל.
יעל ישראלי-נבו: גם בדוח ממונה על השכר, נאמרו פה בוועדה מספר פעמים, הנתונים מובאים פה בצורה מאוד שקופה מתוך מטרה לעורר את העניין הזה.
דלית שטאובר: שבחנו אתכם על זה.
יעל ישראלי-נבו: הנושא השני, הוזכרה כאן הרעה החולה במערכת הבריאות והעובדה שמנהלי בתי חולים מקבלים את התפקיד שלהם לכל החיים, זה קושי מאוד גדול, אין ייצוג לנשים.
יעל ישראלי-נבו: נעשית עבודה גם בראשותו של הממונה השכר עם חברי הקדנציות של בתי החולים, זה נתקל בקושי לא מבוטל וצפוי.
יעל ישראלי-נבו: נעשית עבודה מצד כל הארגונים, כן נעשית שם עבודה מאוד משמעותית.
יעל ישראלי-נבו: הערה אחרונה, אני חושבת שהדוח הזה הוא נקודת מפנה.
יעל ישראלי-נבו: אני רוצה לקוות שהוא יהווה נקודת מפנה, אבל חבל שמבחינה טקסית, אפילו כאן אנחנו רואים את אותן חיילות, כמעט אין כאן גברים, אין כאן התייצבות של מנכ"לים שהיית מצפה שיבואו ויראו את המציאות - - -
יעל ישראלי-נבו: צריך ליזום את הדברים - - -
שרון צ'רקסקי: לפני ארבע שנים אנחנו התחלנו תהליך מאוד דומה.
שרון צ'רקסקי: כתבנו דוח, נפגשנו עם טלילה, נפגשנו עם מי שרק אפשר בנציבות שירות המדינה כדי לנסות להוביל מהלך שבסופו של דבר יקדם נשים לתפקידים בכירים ביותר ויעשה כל הסדר שנדרש.
שרון צ'רקסקי: אנחנו מאוד מקוות שהפעם זה יצליח.
שרון צ'רקסקי: אני מדברת מתוך תסכול מפני שבאמת יש פרקטיקות שהן כל כך ברורות וכל כך קשה לפרק אותן.
שרון צ'רקסקי: יש המון התנגדויות בתוך שירות המדינה.
שרון צ'רקסקי: אני הייתי מקווה שלא האגף לשילוב נשים יצטרך לאכוף את זה כי זה לא יקרה.
שרון צ'רקסקי: זה בהמשך למה שהיוהל"ן אמרה.
שרון צ'רקסקי: זה לא יכול להיות נושא נשי באחריות של נשים.
שרון צ'רקסקי: זה נושא שהוא חוצה וכולם צריכים ליישם אותו.
ולריה סייגלשיפר: בן.
ולריה סייגלשיפר: לא.
ולריה סייגלשיפר: יש לו אבא.
יעל מבורך: אז קודם כל תודה על ההזדמנות גם להגיע לפה לוועדה ולהציג את המסקנות.
יעל מבורך: המסקנות הן מסקנות ביניים נקרא להן, הוועדה נמצאת בשלב האחרון שלה ויש כמה דברים שאנחנו עוד נצטרך להחליט לגביהם; וגם על הליווי של הוועדה אותנו, במהלך התקופה בחצי השנה האחרונה שאנחנו עובדים.
יעל מבורך: אני אציג את המסקנות ובאמת גם החברים ירחיבו על הזוויות השונות של העבודה שלנו.
יעל מבורך: אז בראש ובראשונה אני אציג את חברי הוועדה שרובם נמצאים פה איתנו היום.
יעל מבורך: אלה נציגים ממספר משרדי ממשלה: ממשרד הכלכלה, מעולם התעסוקה, ממשרד החינוך, ממשרד הבריאות, מהביטוח הלאומי, מבנק ישראל, מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מהרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה, ומנציבות שוויון הזדמנויות במשרד הכלכלה וכמובן נציגי ציבור, בראשם פרופסור חנה הרצוג מאוניברסיטת תל אביב.
יעל מבורך: צריך לציין את הכוח הגברי שעמד מאחורי הוועדה הזאת, שזה איתי טמקין מאגף התקציבים שריכז את העבודה של הוועדה ואלון אטקין, שכתב את החלק המשמעותי מהדו"ח.
יעל מבורך: אם נמשיך הלאה, בעצם המנדט של הוועדה דיבר על כמה נקודות: על גיבוש קווים מנחים למדיניות שמשלבת ניתוח מגדרי בתהליך התקצוב, על המלצה על תחומים שבהם כדאי להתחיל את תהליך הניתוח הזה, וכלים של מעקב ובקרה כדי שבאמת הדבר הזה יהיה On Going וייושם ואפשר יהיה להפיק ממנו את הלקחים המשמעותיים שצריך להפיק אותם, וזה באמת מה שאנחנו התעסקנו בו.
יעל מבורך: עשינו שורה של ישיבות גם בנושאים של סטטיסטיקה, גם במיפוי המצב הקיים.
יעל מבורך: נעזרנו מאד בידע שהיה קיים בארגונים חוץ ממשלתיים, שהיה להם יותר ניסיון מאשר לממשלה בתחומים האלה, ובראשם מרכז אדווה שלימד אותנו את הבייסיק של נושא החשיבה המגדרית.
יעל מבורך: וצריך להגיד, אנחנו באמת מצאנו את עצמנו, לפחות כאנשי אוצר, שהשיח שלנו היומיומי הוא כולו בעולם אחוז ביצוע התקציב והתכנון התקציבי והיתרות והעודפים וכל העולם הזה, ופתאום אנחנו מדברים בישיבות שלנו על משקפיים מגדריות ועל איך אנחנו בעצם מטמיעים את החשיבה הזאת של Gender mainstreaming, של בעצם לשלב את החשיבה המגדרית בנושא הליבה ולא בהיבטי נישה כאלה ואחרים, אלא ממש בלב הפעילות הכלכלית ובלב הפעילות התקציבית, שבסוף באגף התקציבים זה העולם היומיומי שלנו.
יעל מבורך: ביחד אנחנו מטמיעים את הדברים האלה בתוך תהליכי העבודה שלנו ושל הממשלה כולה.
יעל מבורך: אז זה ככה מבחינת האתגר.
יעל מבורך: אם נתקדם רגע האלה, באמת נשאלנו לא מעט על מה שקורה בעולם, כי לא צריך להמציא את הגלגל מחדש.
יעל מבורך: יש מדינות רבות שמתקדמות יותר מאיתנו, ישראל, בנושא של היבטי מגדר בתקצוב והם עושים את זה בצורה - בין בחקיקה ובין בתוך העבודה של הממשלה ויש כאלה שרק מתוקף אמנה התהליכים האלה נעשים, גם ברמה המוניציפאלית, גם ברמה הארצית.
יעל מבורך: חלק עושים את זה יותר נקודי וחלק עושים את זה קרוס דה בורד, כמו שאנחנו מתכווננים אליו.
יעל מבורך: אז היינו צריכים בעצם לראות מה קורה במדינות אחרות בעולם ולראות איך אנחנו יכולים לעשות את ההתאמות המתאימות לכלכלה הישראלית.
יעל מבורך: בואו נמשיך הלאה, ואני לא אכנס לכל הניתוחים, אבל פה למשל אפשר לראות את הכלים שבהם המדינות משתמשות כדי לעשות ניתוח מגדרי של התקציב ואיך הדברים האלה בעצם מעוגנים.
יעל מבורך: ההצעה שלנו כאמור היא באמת לעגן את זה בצורה שמחייבת את כל שרי הממשלה ליישם את ההמלצות האלה.
יעל מבורך: וחלק מהדברים אנחנו באמת נצטרך לעשות מדריך, אנחנו בעצם עובדים על מדריך ממשלתי, שאנחנו עושים אותו בעזרתו הרבה של משרד ראש הממשלה, בפרט רועי דרור שעובד ממש בצורה מאד אינטנסיבית יחד עם החברה שלי על מדריך מפורט, שבעצם יהיה הכלי שבו יוכלו להשתמש משרדי הממשלה כדי להחליט לגבי המתודולוגיה שמתאימה לניתוח עבורם.
יעל מבורך: כי עולות פה המון שאלות – איך מנתחים את התקציב במשרד הביטחון, איזה אוכלוסייה נהנית מההגנה הביטחונית שאנחנו מקבלים בסדר גודל של 60 מיליארד שקלים, שזה חלק מאד משמעותי מהתקציב.
יעל מבורך: מי נהנה או מי מושפע, או איך - - -
יעל מבורך: ביטחון זה באמת סוגיה שהיא מהמורכבות יותר לניתוח.
יעל מבורך: אז באמת בסוגיות האלה אנחנו ננסה לפרוץ אותן יותר לפרטים במדריך הממשלתי שיהווה את כלי העבודה שלנו.
יעל מבורך: נעבור לשלב ההמלצות.
יעל מבורך: בעצם ההמלצה המשמעותית היא ביצוע מלא של ניתוח מגדרי של התקציב כולו.
יעל מבורך: היום עומדים על 309 מיליארד שקלים בתקציב המדינה והוא הולך וגדל בשיעורים מסוימים כל שנה.
יעל מבורך: אבן הדרך הראשונה של הדבר הזה תעשה במסגרת תקציב 2015.
יעל מבורך: זה אמנם נשמע רחוק, אבל תקציב 2015 הוא כבר בעבודה היום בממשלה וההגשה שלו לכנסת במועד המאוחר ביותר, ואני מקווה שזה יהיה מוקדם יותר, אבל במועד המאוחר ביותר היא בחודש אוקטובר, מה שאומר שמשרדי הממשלה עובדים עליו פחות או יותר בקיץ.
יעל מבורך: זה אומר שעוד שלושה חודשים, חודשיים-שלושה חודשים – הם צריכים להתחיל לעשות את הניתוח הזה, אז יש לנו לא מעט משימות בהיבט גם של הכשרה וגם של הטעמה וגם לעשות דריסת רגל ראשונה בתקציב הזה, והחל משנת 2017 יהיה מיפוי מלא.
יעל מבורך: מי שיעשה את הניתוח הזה הוא כל משרד וכל שר בתחום אחריותו, מתוך מחשבה שאומרת – מי שקובע את המדיניות – הוא זה שצריך לראות איך בסופו של דבר היא מתרגמת לפרטים.
יעל מבורך: האם כשאני מתכנן לעשות תחבורה ציבורית או מתכנן מדיניות בחינוך או מתכנן לעשות מדיניות בבריאות או כמו שאמרנו בביטחון ובכל נושא כזה או אחר – תמיד בתכנון מדיניות אנחנו משתדלים לשים יעדים ואחר כך לבחון את עצמנו.
יעל מבורך: לא באותם מקרים שאנחנו יודעים לעשות את זה בצורה מספיק טובה, אבל זה כן משהו שאנחנו מכוונים אליו, ובסיס נתונים זו הדרך הראשונה לראות האם אני עומד או לא עומד ביעדים שאליהם כיוונתי, ולכן אנחנו חושבים שיש חשיבות מאד רבה שהדבר הזה באמת ייעשה במשרדים ולא אצל איזה מישהו בכובע יותר ספציפי.
יעל מבורך: הסמנכ"ל שאחראי על - וניקח דוגמא לצורך העניין – תחבורה ציבורית, סיוע בדיור, כל אחד מהסמנכ"לים הרלבנטיים למשרדי הממשלה, שהוא בסוף מציע לשר מדיניות בתחומו, יעשה את הניתוח הזה .
יעל מבורך: יש לנו כמה כלים של סיוע - שבכל זאת במעטפת הזאת – אחד זה סמנכ"לי התקציב היום במשרדים, הם האנשים שאמונים על התקציב כולו וזו פונקציה אחת; ופונקציה שנייה זה הכלכלנים באגף תקציבים, במשרד האוצר, שגם להם יש היכרות טובה עם התקציב והם יהיו בעצם גורם שיאפשר את הציר הזה שלנו במשרד האוצר שאחראי על התקציבים כולו, לבין משרדי הממשלה שאחראים כל אחד על התקציב בתחומו וזה יאפשר לנו גם עבודת יישום יותר טובה ומעקב ובקרה וכו'.
יעל מבורך: יש נושא נוסף שהוא צד ההכנסות בתקציב.
יעל מבורך: לתקציב יש הוצאות, אמרנו 300 מיליארד שקלים הוצאות, יש גם בערך 300 מיליארד שקלים הכנסות שמממנות את כל ההוצאות האלה.
יעל מבורך: הניתוח הזה מתבצע כולו במשרד האוצר, כמי שאמון על כל נושא המיסים, בפרט באגף הכלכלן הראשי במשרד האוצר.
יעל מבורך: ועל המדריך שאנחנו בונים דיברתי בהיבט של המתודולוגיה וגם בשיתוף הפעולה שאני מקווה שיהיה לנו בנציבות, כדי לעשות הדרכות וכו', ולהטמיע את הנושאים האלה.
יעל מבורך: אז מבחינת פרסום אנחנו מציעים שני מועדי פרסום, אחד זה פרסום פנים משרדי, שאנשי המשרד, הפקידות המשרדית מגישה לשר, וזה ייעשה בשלב יחסית מקודם של השנה, כדי שבאמת זה יאפשר לקבוע את המדיניות, לעצב את המדיניות בשנה העוקבת בהתאם לממצאים - - -
יעל מבורך: שזה בסביבות חודש אפריל, סדר גודל.
יעל מבורך: את הנתונים של שנה קודמת אנחנו בדרך כלל יודעים בחודש מרס בצורה סופית.
יעל מבורך: יוצא דו"ח כספי של ממשלת ישראל וכו'.
יעל מבורך: על בסיס הנתונים האלה אפשר יהיה לעשות בחודש אפריל ניתוח ולגבש מדיניות במהלך השנה העוקבת; והפרסום השני הוא במסגרת הדיווח השנתי לכנסת, שעושה משרד האוצר בשיתוף פעולה עם המשרדים, במה שאנחנו קוראים החוברות הכחולות.
יעל מבורך: זה בעצם דברי הסבר לחוק התקציב, שמסביר גם את עיקרי התקציב כולו וגם את התקציב של כל אחד מהמשרדים, וכך בעצם גם הכנסת תוכל לקבל את המידע הזה ולעשות את הפיקוח שהיא עושה, כמו שהיא עושה על התקציב כולו, גם בזה.
יעל מבורך: זה יהיה בחודש ספטמבר בדרך כלל, ואז יש עד דצמבר זמן לדון בזה.
יעל מבורך: על דברי ההסבר לכנסת.
יעל מבורך: כמו שאמרתי, יש שני פרסומים – פרסום של המשרד - - -
יעל מבורך: שזה באפריל, שזה כלי לעיצוב המדיניות הפנימית שלהם, ויש את תקציב המדינה שמוגש כולו לכנסת באוקטובר, וגם הוא יהיה משולב בעצם בהתייחסות מגדרית לתקציב של כל אחד מהמשרדים.
יעל מבורך: וגם בעיקרי התקציב אנחנו נשים משהו כללי יותר, אבל מטבע הדברים הרזולוציה שלו היא פחות מעמיקה.
יעל מבורך: כלומר, כדי להבין את תקציב הבריאות, שזה עולם כל כך מורכב ותקציב החינוך, שזה תקציבים של עשרות מיליארדים, אז אפשר יהיה לראות את זה בתוך דברי ההסבר הספציפיים של כל אחד מהנושאים.
יעל מבורך: והרשות לקידום מעמד האישה, יחד עם משרד האוצר, תוביל את המעקב והבקרה אחרי ביצוע ההמלצות.
יעל מבורך: אז בעצם יש לנו בהיבט הזה שני טקטים.