GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל טבת ויזל: זה לא שהיא לא תוכל להיות ביחידה אחרת.
רחל טבת ויזל: יש יחידות שקל בהן יותר כי יש יותר בנות, יש יחידות שזה מורכב יותר כבת דתיה ולאו דווקא כבת וגם כבת בכלל ואני רוצה לחשוף בפניה את כל המידע.
רחל טבת ויזל: כמו שאמרתי, הבנות נמצאות בכלל צה"ל.
רחל טבת ויזל: בכל גוף בצבא, בכל גוף, בגופים הגדולים בוודאי, יש היום קצינה או מש"קית אבל בעיקר קצינה, שאחראית על הבנות הדתיות.
רחל טבת ויזל: לדוגמה חיל מודיעין, לדוגמה חיל האוויר, לדוגמה תקשוב.
רחל טבת ויזל: אלה קצינות שזה התפקיד שלהן, לראות מה קורה עם הבנות הדתיות שמשתבצות במקומות שמתאימים גם מבחינת התפקיד וגם מבחינת תנאי השירות.
רחל טבת ויזל: אני אתן לכם דוגמה של חיילת דתיה ששובצה במקום שהיא רצתה ונמצאת באיזושהי יחידה קדמית של חיל האוויר, במקום שמופעל 24 שעות ביממה ומאוד הטריד אותה ש-24 שעות ביממה, בשבת, יש טלוויזיה.
רחל טבת ויזל: המפקדים קשובים גם לבקשה מהסוג הזה.
רחל טבת ויזל: לא חשבנו על זה לפני כן והיא לא חשבה לפני כן שזאת תהיה הבעיה אבל גם במקום כזה קשובים.
רחל טבת ויזל: זה מבחינת הפריסה.
רחל טבת ויזל: קצינה נוספת שיש לנו בצבא שזה מאוד משמעותי, קצינה שיושבת ברבנות הצבאית הראשית.
רחל טבת ויזל: הרבנות הצבאית הראשית באופן ברור וחד משמעי לא שותפה לנו בכל ההליכים שקשורים לבנות לפני הגיוס.
רחל טבת ויזל: מהרגע שהבנות נכנסות לצה"ל – ואגב זה לא היה כך לפני כן אבל שינוי של השנה וחצי האחרונות – הן תחת הסמכות והאחריות של הרבנות הצבאית וזה לא מן הפה אל החוץ.
רחל טבת ויזל: זה אומר שרב היחידה יודע מי הן, זה אומר שהן יוצאות לשיעורים, זה אומר שיש להן קשר עם רב יחידה כמו שלבנים יש קשר כזה.
רחל טבת ויזל: שוב, זה דבר שהוא חדש.
רחל טבת ויזל: דברים נוספים שאנחנו עושים בתוך הצבא.
רחל טבת ויזל: הבנות לא בהכרח אוהבת את זה אבל מבחינתנו זה תהליך שהיה מאוד חשוב.
רחל טבת ויזל: החל מלפני שלושה חודשים באופן סדור – תהליך שכבר עשינו אותו לפני כן – כל בוגרת ממלכתי-דתי, אולפנה, חינוך דתי לאומי, חינוך דתי בכלל או מישהי שבאה ואומרת שאמנם היא לא גדלה באולפנה אבל היום היא שומרת על אורח חיים דתי, מסומנת במערכת הצבאית כבת חיל.
רחל טבת ויזל: בת חיל, זה אומר שיש לה זכויות לקבל חצאית ועד לאפשרויות שיבוץ עם עוד בת דתיה אחת לפחות בתחילת הדרך.
רחל טבת ויזל: זה אומר שהמפקד צריך לדעת שהיא דתיה, לראיין אותה כשצריך, לשים לב לצרכים המיוחדים, כשמגיעה ביקורת לבסיס של הרבנות לדוגמה – היא יודעת שיש בנות דתיות והיא צריכה לראות אם יש עזרת נשים, אם יש זמן תפילה, אם מכבדים וכולי על מנת לשמור על אורח חיים.
רחל טבת ויזל: אגב, אם הן לא רוצות, אפשר למחוק את הסימון אבל מבחינתנו זאת ברירת המחדל.
רחל טבת ויזל: קודם כל, כתוב בת חיל.
רחל טבת ויזל: קיבלנו השבוע תלונה מאחד המג"דים של היחידות הקרביות בו יש גם בנות דתיות וגם לא דתיות והוא אמר שזה לא הוגן שסימנו אותן כבנות חיל מכיוון שבנות חיל הן כולן, כל הנשים הן בנות חיל ולמה סימנו רק את הבנות הדתיות כבנות חיל.
רחל טבת ויזל: זה השם וכך הן נקראות במערכת.
רחל טבת ויזל: כמו שאתם מכירים, הצבא עובד על פי פקודות.
רחל טבת ויזל: יש פקודות מסודרות לקליטה של בנות דתיות, כמו שאמרתי שיבוצים במקומות מסוימים, מסלולי שירות וכולי.
רחל טבת ויזל: כל הדברים שאני מונה בפניכם – ויש עוד רבים שקשורים לאופן קליטת הבנות הדתיות – זה סוג של אינפורמציה שחשוב שתגיע לבנות טרם קבלת ההחלטה אם משרתים או לא משרתים וכמובן טרם קבלת ההחלטה לאן הולכים.
רחל טבת ויזל: כמו שאמרה חברת הכנסת לביא, מגוון האפשרויות לבנות הוא עצום ובתוך המגוון הזה אנחנו רוצים להיות כדי להגיד שקודם כל אלה האפשרויות, שנית, אלה הזכויות, שלישית, אנחנו רוצות בכל זאת לכוון.
רחל טבת ויזל: אגב, בצבא, בלשכת הגיוס, יש מדור שנקרא מדור בת חיל שמכוון באמת את הבנות והוא עוסק בשיבוצן.
רחל טבת ויזל: אם אני סוגרת את החלק הזה של הסקירה שלי, ואחר כך כמובן אני אשמח להתייחס לשאלות, הצבא עושה כל מאמץ על מנת לקלוט את הבנות הדתיות באופן שיכבד וישמר את אורחות החיים שלהם כשהן רוצות לשמור עליו.
רחל טבת ויזל: זה לא חדש וזה לא על מנת לגייס כוח אדם אלא זה על מנת לאפשר לכל חייל וחיילת, אזרח ואזרחית במדינת ישראל לשרת במקום שדיברנו עליו שנים כצבא העם, לשרת בו בצורה מכובדת ומאפשרת שמירה על אורחות חיים.
רחל טבת ויזל: אין לנו עכשיו איזו אג'נדה שאומרת שאנחנו רוצים לגייס את הבנות הדתיות כי חסר לנו כוח אדם.
רחל טבת ויזל: אנחנו רוצים אותן בקרבנו כי הן חלק מעם ישראל, חלק מחייבי הגיוס ואנחנו צריכים לעשות את המקסימום על מנת שהשירות שלהן יהיה כזה שמצד אחד הוא משמעותי ומהצד השני מכבד ומאפשר שמירה על אורחות חיים.
מיכל דה האן: אני סגנית ראש מינהל החמ"ד, החינוך הממלכתי דתי.
מיכל דה האן: אנחנו כבר בדיון הזה הרבה ומה שאני אומר, לא חדש, גם לא ליוהל"ן.
מיכל דה האן: מינהל החינוך הדתי פועל על פי החלטת מועצת החמ"ד שהיא הגוף הקובע והמוחלט גם בדברים האחרים.
מיכל דה האן: אנחנו מנסים לכוון את הבנות.
מיכל דה האן: אנחנו מחנכים את הבנות לשנתיים שירות לאומי.
מיכל דה האן: בהמשך המשפט, באותו חוזר מנכ"ל, אנחנו מתייחסים לבנות שמעוניינות לשרת בצה"ל באופן פרטני, כך נכתב בחוזר, דרך עמותת אלומה שיכולה להעיד שהנתון של שלושים אחוזים הוא לא מדויק אלא הוא כפול כמו שאנחנו יודעים, אבל בואו לא נתעסק בנתונים.
מיכל דה האן: זאת המשנה.
רחל טבת ויזל: לא הבנתי.
רחל טבת ויזל: אני יכולה להיכנס לשישים אחוזים מבתי הספר?
רחל טבת ויזל: אני, צה"ל.
מיכל דה האן: יפעת תציג את הנתונים ותראה שבפועל אלומה נכנסת.
רחל טבת ויזל: אני אלומה.
רחל טבת ויזל: אני צה"ל.
מיכל דה האן: אמרת שאתם עובדים עם אלומה.
מיכל דה האן: אני לא מדברת על מי נכנס.
מיכל דה האן: אני מדברת על המענה לבנות שמעוניינות.
מיכל דה האן: דרך אגב, השנה בכל כנסי המנהלים שלנו, מנהלי האולפנות – ואנחנו לא מבדילים בין האולפנות לתיכוניים – מנהלי הבנות בחמ"ד, 7,000 בנות במחזור, כל המנהלים בכל המחוזות נחשפו לעשייה של אלומה.
מיכל דה האן: אני חושבת שהמנהל ששומע מחליט אחר כך על דרכו וכולי.
מיכל דה האן: אני לא חושבת שאפשר להגיד שלא ניתן להיכנס.
רחל טבת ויזל: לצה"ל לא ניתן.
מיכל דה האן: אלומה.
רחל טבת ויזל: לצה"ל, לא ניתן.
מיכל דה האן: לא.
מיכל דה האן: אני רוצה להסביר לך.
מיכל דה האן: גם לשירות הלאומי, המחנכים לא יודעים את כל התשובות.
מיכל דה האן: מי שעושה את העבודה בהכוונה ובמענה לשירות לאומי, אלה עמותות השירות הלאומי.
מיכל דה האן: את הרי לא מצפה שמחנכת ממוצעת בביתה ספר תדע את כל מגוון הדברים שקורים.
מיכל דה האן: אותו דבר יש לנו גם בהקשר של הבנות המתגייסות.
מיכל דה האן: מבחינתנו זה כלי ידע.
מיכל דה האן: אני לא יודעת.
מיכל דה האן: אני יודעת לענות על חמ"ד.
רחל טבת ויזל: אני לא מכירה לגבי בנים.
מיכל דה האן: הצבא יכול לתת לבנים את כל המידע וכולי, כמו שהוא עושה תמיד.
מיכל דה האן: הוא נכנס לבתי הספר.
מיכל דה האן: לגבי הבנות, באג'נדה שלנו אנחנו מדברים על הכוונה פרטנית.
מיכל דה האן: נכון.
מיכל דה האן: אנחנו רואים יותר ויותר את אלומה נכנסת למוסדות החמ"ד.
מיכל דה האן: באופן שאומר את האג'נדה עליה דיברתי עכשיו, שראש מינהל החמ"ד מדבר עליה.
מיכל דה האן: דרך אגב, זאת אג'נדה שמדובר הרבה, אנחנו רוצים לחזק את הבנות שהחליטו להתגייס - - -
קריאה: אלומה היא פעילות חוץ בית ספר.
מיכל דה האן: אלומה נכנסת לבית ספר על פי החלטת מנהל או בתוך בית הספר או מחוץ לבית הספר או במענה של אחר הצהרים יחד עם כל ילדי ישראל במרכז הכוונה משותף לכולם.
יאיר רינמן: אני יושב ראש עמותת אלומה ואגזול דקה-שתיים כדי להציג את העמותה ואחרי כן אבקש את התייחסות האמונות על הנושא.
יאיר רינמן: אלומה עוסקת בקבוצות אוכלוסייה רבות ומגוונות בישראל, צעירים.
יאיר רינמן: בסך הכול כעשרים אלף צעירים עוברים מדי שנה עוברים בפעילויות שונות שאנחנו מנהלים ולענייננו כאן הבוקר, זאת קבוצת הבנות הדתיות אותן אנחנו מלווים גם בשלב ההתלבטות לקראת השירות.
יאיר רינמן: חשובה ההערה שנאמרה כאן שירות צבאי או שירות לאומי.
יאיר רינמן: זאת התלבטות שהבת עוברת ואנחנו נמצאים על מנת לנסות לתת מענה להתלבטותה זאת גם במהלך השירות וגם אחריו.
יאיר רינמן: אני מבקש לומר שאלומה לא נקטה עמדה ארגונית לשאלה המהותית של כן או לא שירות צבאי לבנות דתיות.
יאיר רינמן: אלומה השאירה את הדיון הזה שיתנהל במקומות שם הוא צריך להתנהל.
יאיר רינמן: הדיון הוא דיון ראוי והוא דיון שיש לנו מה לומר בו, אבל אנחנו לא נוקטים עמדה ארגונית.
יאיר רינמן: אנחנו נמצאים בראש ובראשונה עבור הבנות על מנת לספק את האינפורמציה ואת המידע על מנת שהן תקבלנה החלטות מושכלות מתוך בסיס של ידע ולא מתוך שמועות או דברים כאלה.
יאיר רינמן: המידע כאן הוא קריטי.
יאיר רינמן: המידע הוא מגוון, הוא מאוד מקצועי ונוגע לאפשרויות שונות והוא נמצא על המערכת שאנחנו מפעילים.
יאיר רינמן: בסך הכול אנחנו עובדים בשיתוף פעולה לא רע עם החמ"ד, בשיתוף פעולה טוב עם משרד הביטחון שעוסק בהכנת הצעירים לקראת הגיוס ובשיתוף פעולה טוב עם הצבא.
יאיר רינמן: חשוב לי לציין לסיום דבריי שאנחנו מדברים על תהליך.
יאיר רינמן: לא אלומה, לא הבנות הדתיות וגם לא החמ"ד נמצאים באותו מקום.
יאיר רינמן: מתוך הידברות, מתוך ניסיון להגיע להסכמה, אנחנו מנהלים תהליך שלדעתי הוא בסך הכול תהליך חיובי והמספרים שתכף נציג יעידו על כך שיש הידברות טובה, יש הבנה הדדית של הבעיות, יש הבנה הדדית של המגבלות של כל צד, מאיזה מקום כל אחד מגיע לדיון הזה.
יאיר רינמן: אנחנו מכבדים את העמדות של חמ"ד, גם אם לא מסכימים.
יאיר רינמן: מתוך ההידברות הזאת, בסך הכול התהליך שתכף נראה אותו הוא תהליך נכון וטוב ואני מציע גם בסוגיה הזאת, בלי לרמוז לאף אחד, לא לתת לקצוות לסחוב אותנו לאף קצה, לא לאלה שאומרים על גופתי המתה אין שירות צבאי וגם לא לאלה שאומרים בכל מחיר ובכל מצב כולן חייבות לשרת.
יאיר רינמן: האג'נדה שצריכה להוביל ומובילה אותנו היא שירות של שנתיים.
יאיר רינמן: שירות של שנתיים, זאת הזדמנות עבור הבת מעבר לחובה ואנחנו חושבים שנכון וראוי להעניק לה את האפשרות לממש את החובה ואת ההזדמנות הזאת.
יפעת סלע: כפי שנאמר, לפני 12 שנים נעשה מעשה ואכן תיארת נכון.
יפעת סלע: באו צעירות דתיות ואמרו שהן רוצות.
יפעת סלע: אני בהחלט אתייחס לסוגיית הצדק החברתי ומכוון אוכלוסיות שזקוקות למענה אבל לפני כן אני רוצה לומר מי נמצאות אתנו כאן כי לדעתי הן החשובות ביותר במהלך הזה.
יפעת סלע: אלה ארבע נשים צעירות מאוד שסיימו לא מכבר את שירותן הצבאי.
יפעת סלע: עדי ברלין שהייתה מ"פ בנתיב והיום ערב תחילת הלימודים שלה, אלונה ישראלי שהיא כבר סטודנטית במכללת ספיר, שירה בן ציון שהיא צוערת במשרד החוץ והיא כבר אחרי לימודים והילה אלטמן וולף מהקיבוץ הדתי שהייתה בחיל חינוך ואפילו עסקה בחלק השני של השירות שלה בהנגשת המידע לבנות דתיות וזה באמת מתוך שיתוף הפעולה.
קריאה: בכיתה י"א-י"ב יש ניידת שמגיעה לבית הספר.
קריאה: אני יודעת שמבחינת המגמות - אני לומדת במגמה טכנולוגית – באים ומסבירים לנו הרבה יותר.
קריאה: ברור שזה עוזר כי ככל שלומדים יותר על הצבא, יודעים מה אפשר לעשות ויותר קל לקבל החלטה היכן אני אתרום למדינה, היכן אני אלמד יותר והיכן אני אתפתח יותר כבן אדם.
קריאה: קודם כל, נוכחות חיילים הוא משהו שהוא מאוד חשוב.
קריאה: למשל בטקס יום הזיכרון שקיימנו בבית הספר הגיעו בוגרים מכל מיני יחידות וזה משהו מאוד מרגש שבוגרי בית הספר מגיעים לטקס והמורות מחבקות אותן.
קריאה: לראות אותם, זה נותן מוטיבציה.
קריאה: אני חושבת שבכלל לראות חיילים, לראות להיכן אפשר להגיע ולאיזה כיוון אפשר להתפתח, זה חשוב.