GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיה הולצר: אם שרון תיכנס מחר לקופיק, היא לא תקבל טיסות ללונדון כי זה לא רלוונטי, אלא היא תקבל דברים שרלוונטיים לתינוקות ולילדים.
מאיה הולצר: אפשר לעשות בראוז על ה-פיד הזה וסתם לחפש קופונים מעניינים.
מאיה הולצר: אפשר להסתכל לפי קטגוריות ואם שרון עכשיו לחוצה לטיטולים של פמפרס, היא נכנסת לתיבת החיפוש בפינה השמאלית למעלה וכותבת טיטולים של פמפרס ומקבלת את כל הקופונים הרלוונטיים ברי התוקף של פמפרס.
מאיה הולצר: יותר מזה.
מאיה הולצר: היא אמרה שהיא לא רוצה להחמיץ את הדיל שהשכנה שלה מצאה בסופר-פארם השכונתי ולכן היא יכולה להיכנס, לחפש את הפרופיל של השכנה שלה, לסמן שהיא עוקבת אחריה ולמעשה היא יכולה לפתוח כאן ב-מי פולו ולראות את ה-פיד של השכנה שלה וכך לראות את כל הקופונים שהשכנה שלה שמרה.
מאיה הולצר: כך היא לא יכולה לפספס משהו שחברים שלה, שאנשים שהיא סומכת עליהם שמרו ואספו בשבילה.
מאיה הולצר: חוץ מזה, בכל שלב במערכת אפשר לשמור קופון.
מאיה הולצר: אתה עומד על הקופון, לוחץ על סיפיק, שומר אותו לתיק וירטואלי שלך וזה מאפשר לך גם לנהל בצורה מאוד קלה את כל הקופונים שאספת.
מאיה הולצר: אתה נכנס כאן ל-מיי פולדרס ואתה יכול לקבל את כל התיקיות ששמרת, את כל הקופונים שלך, וזה בצורה מאוד קלה ומאוד יעילה.
מאיה הולצר: כמו שאתם רואים, זה אתר מאוד נקי, מאוד יפה ויזואלית, מאוד ידידותי למשתמש שפותר את כל הבעיות והכול במקום אחד.
מאיה הולצר: אם כן, זה המיזם שלנו עליו אנחנו כבר עובדות ארבעה חודשים מאז הכרנו ב-גוגל קמפוס לאימהות.
מאיה הולצר: בחודשים האחרונים עבדנו באופן מאוד אינטנסיבי כאשר בעיקר עשינו מחקרי שוק, למדנו את השוק, מה גודלו, מה הפוטנציאל העסקי של המיזם, מי הקהל שלנו, איך אנחנו יכולות לחדור לשוק הזה.
מאיה הולצר: אחרי שהבנו את כל האסטרטגיה השיווקית, אנחנו עכשיו בשלב של אפיון של המוצר, עומדות לקראת פיתוח ובדיוק חושבות איך נכון יהיה לפתח ואיך יהיה נכון לגייס כסף.
מאיה הולצר: אמרנו שהכרנו ב-גוגל קמפוס ואני אספר לכם אין התגלגלנו לשם ומי אנחנו.
מאיה הולצר: אני מאיה, יש לי תואר ראשון בכלכלה, תואר שני במינהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב, עבדתי הרבה שנים ככלכלנית בחברות עסקיות מסחריות, עבדתי כסמנכ"ל כספים בסטרטאפ של ציוד רפואי ושם בדיוק בשלב בו היינו בהנפקה לבורסה הבן האמצעי שלי – יש לי שלושה ילדים – החליט שהוא בא לעולם בשבוע ה-26, קצת לפני הזמן, מה שנתן, תסלחו לי על הביטוי, כאפה לפנים ואז אתה מבין שמה שחשוב זה באמת להקדיש את הזמן למשפחה ולא לקריירה.
מאיה הולצר: במשך כמה שנים זה מה שעשיתי.
מאיה הולצר: כשהוא השלים את כל הפערים, היום הוא בכיתה א' והכול בסדר, רציתי לחזור לשוק העבודה, ובעצם מה האפשרויות שעומדות בפני אחרי הפסקה כל כך ארוכה?
מאיה הולצר: אתה מתלבט ופתאום החלטתי שאין זמן יותר מתאים מזה לנסות לעשות יזמויות.
מאיה הולצר: באמת התחלתי לרוץ עם כל מיני מיזמים שהיו לי כאשר במיזם האחרון קצת נתקעתי ואמרתי שחסר לי כאן משהו שיזיז את העניינים ולכן חיפשתי איזושהי מסגרת שגם תיתן לי כלים, גם שתיתן לי מפגש עם אנשים, גם תאפשר לי להכיר נטוורקינג, תיתן לי איזו השראה.
מאיה הולצר: שמעתי על קוגל קמפוס, נרשמתי ושם פגשתי את שרון ומכאן הכול התגלגל.
שרון סולומון: אני שרון.
שרון סולומון: אני וורקהוליק.
שרון סולומון: 15 שנים אני בהייטק.
שרון סולומון: עד לפני ארבעה חודשים, אז גיליתי בעזרת גוגל ויזמיות את עולם היזמות, אני פשוט הייתי בהייטק.
שרון סולומון: טיפסתי את כל סולם המנהלים שאפשר לעשות ואפילו שאני אישה, טיפסתי יפה.
שרון סולומון: אני עם הרבה ניסיון בתחום התוכנה.
שרון סולומון: התחלתי כמפתחת, התקדמתי להיות ראש צוות, מנהלת קבוצה, עברתי ל-פסה שנקנתה על ידי PMC ושם כבר ניהלתי כמה קבוצות.
שרון סולומון: בתפקיד האחרון ניהלתי בסטרטאפ את כל קבוצות התוכנה.
שרון סולומון: אז הבנתי שאני לפני חופשת לידה, אני אוהבת לעשות ולכן למה שלא אירשם לגוגל קמפוס לאימהות?
שרון סולומון: אפילו לא היה לי רעיון.
שרון סולומון: כתבתי להם מייל בו כתבתי שאני דיירקטור אוף סופט וור והגעתי לשם.
שרון סולומון: פגשתי את מאיה וזה זיווג מושלם.
שרון סולומון: אני קודם כל רוצה להודות גם ליזמיות וגם לגוגל.
שרון סולומון: אני רוצה לומר לכם שקופיק קיים בזכותכן.
שרון סולומון: תודה טל ותודה הילה.
מאיה הולצר: אנחנו עכשיו מתחילות לפתח.
מאיה הולצר: אני מאוד מקווה שנצליח בקרוב לגייס – ואולי אפילו מישהי כאן תוכל לעזור לנו – ונוכל בחודשים הקרובים לצאת החוצה.
מאיה הולצר: אתן תשמעו עלינו ותוכלו לעשות אתנו קניות.
מאיה הולצר: תצביעו קופיק.
טל שריג אברהם: עכשיו תעלה נירה מיורצ'יק שלג שיש לה מיזם מדהים בתחום החינוך.
טל שריג אברהם: נירה בוגרת של המחזור הראשון.
נירה מיורצי'ק שלג: שלום ותודה רבה.
נירה מיורצי'ק שלג: אני נירה, אני בת 37, אימא לשני ילדים מקסימים, אסף ונועה.
נירה מיורצי'ק שלג: תמיד היה לי דרייב מטורף לשנות דברים בחינוך.
נירה מיורצי'ק שלג: זה התחיל ממשחק שח-מט ששיחקתי אחרי השחרור עם ילדה בת ארבע.
נירה מיורצי'ק שלג: אני זוכרת שיום אחד הצבתי לה מלכודת והיא בחרה לא להיכנס אליה.
נירה מיורצי'ק שלג: אז היא שאלה אותי: נירה, אם הייתי עושה את המהלך הזה, מה היה קורה?
נירה מיורצי'ק שלג: התשובה שלה הדהימה אותי כי למרות שהיא לא ידעה למה, היא סמכה לגמרי על האינטואיציה שלה והייתה לה הסקרנות לשאול מה היה קורה אם.
נירה מיורצי'ק שלג: לעומת זאת, לימדתי תלמידי תיכון לבגרות במתמטיקה ושם שאלו אותי כל הזמן על מתכונים בטוחים להצלחה.
נירה מיורצי'ק שלג: הם פחדו לטעות.
נירה מיורצי'ק שלג: הפער הגדול בין הילדה בת הארבע שהסתמכה על האינטואיציה שלה לבין המתכונים הבטוחים העלה בי שאלה מאוד מאוד גדולה ונרשמתי ללימודים של חינוך ופסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
נירה מיורצי'ק שלג: הלימודים שם היו יותר תיאורטיים והם העלו עוד יותר שאלות מאשר תשובות.
נירה מיורצי'ק שלג: חזרתי למקורות שלי ועברתי לטכניון לסיים שם מסלול בהנדסה.
נירה מיורצי'ק שלג: בשנה האחרונה שלי בטכניון התחלתי סטרטאפ במקביל ללידה של הבן הבכור שלי.
נירה מיורצי'ק שלג: אני מצטערת שאז לא היה את גוגל קמפוס לאימהות כי אם הוא היה, היה לי הרבה יותר קל.
נירה מיורצי'ק שלג: למרות שהסטרטאפ לא היה בתחום החינוך, עדיין הרצון לשנות משהו, השאלה הזאת של איך אפשר לעשות את זה אחרת עבור הילדים, ממשיך לרדוף אותי.
נירה מיורצי'ק שלג: כאשר הבן שלי התקרב לגיל בית הספר, כאימא יזמית החלטתי שאני מקימה עבורו בית ספר והקמתי את בית ספר "דרך הילד" בכפר הירוק שלפני שלוש שנים קיבל הכרה של משרד החינוך.
נירה מיורצי'ק שלג: אז נולדה נועה, בתי השנייה.
נירה מיורצי'ק שלג: עם נועה רציתי להישאר בבית.
נירה מיורצי'ק שלג: מאוד מאוד רציתי בזה, אבל שוב, המוח היזמי ממשיך לעבוד ומהר מאוד הייתי אובססיבית לאפליקציות באפ-סטור.
נירה מיורצי'ק שלג: גיליתי שני דברים מעניינים.
נירה מיורצי'ק שלג: האחד, שיש לי הרבה מאוד רעיונות לאפליקציות, והשני, שלא ראיתי שם מורים.
נירה מיורצי'ק שלג: המורים, למרות הידע העצום שיש להם בחינוך, עדיין נשארים ברמה של דפי עבודה מנייר והתלמידים מהצד השני נולדו לתוך טכנולוגיה וזאת השפה שלהם.
נירה מיורצי'ק שלג: מכאן נולד וייזר.
נירה מיורצי'ק שלג: הקונספט הבסיסי של וייזר הוא לאפשר למורים ליצור דפי עבודה אינטר-אקטיביים, בדיוק באותה דרך שהם מייצרים דפי עבודה מנייר, בכלי פשוט ונוח, ללא שום צורך בידע בקוד.
נירה מיורצי'ק שלג: הכניסה המסיבית מאוד של טכנולוגיה לכיתות הלימוד מאפשרת את המעבר למדיום הדיגיטלי של הדפים והיא גורמת לכך להיות אפשרי.
נירה מיורצי'ק שלג: שוק הטבלטים בבתי הספר בארצות הברית הוא שוק שמגלגל מיליארד דולר.
נירה מיורצי'ק שלג: בארץ היום מתחילים לראות את הניצנים של המהפכה הטכנולוגית בחינוך.
נירה מיורצי'ק שלג: ל-וייזר יש כמה יתרונות מאוד בולטים.
נירה מיורצי'ק שלג: הדבר הראשון והחשוב הוא שברגע שילדים מתחילים לענות במדיום הדיגיטלי במקום בניירות שנזרקים אחר כך לפח, אנחנו מתחילים לאסוף מידע מאוד מעניין על התלמיד.
נירה מיורצי'ק שלג: אנחנו יכולים לאפשר לבית הספר ולמורה להתאים אליו את תכנית הלימודים.
נירה מיורצי'ק שלג: לדוגמה, אם יש ילד שמתקשה לסיים את דף העבודה בזמן, הוא יכול מראש לקבל כמות קטנה יותר של שאלות או שהן ברמה יותר נמוכה ובעצם לשמור אצלו חוויה חיובית של למידה.
נירה מיורצי'ק שלג: היתרון השני הוא באיכות החומרים ובחסכון הזמן למורים.
נירה מיורצי'ק שלג: מורה יכול לקחת מערך שיעור דיגיטלי של מורה אחר ובצורה מאוד מאוד קלה – שוב, להבדיל מדפים – להתאים את זה לתוכן של הכיתה שלו ולרמה של התלמידים.
נירה מיורצי'ק שלג: היתרון השלישי הוא שאנחנו בעצם מאפשרים למורים לפגוש את התלמידים שלהם במדיום שמועדף עליהם ובכך להגביר את המוטיבציה ללמידה.
נירה מיורצי'ק שלג: אני קמה בבוקר ועושה את מה שאני אוהבת ומה שאני מאמינה בו.
נירה מיורצי'ק שלג: חלק גדול מזה זה גוגל קמפוס לאימהות.
נירה מיורצי'ק שלג: הגעתי לתכנית אחרי תקופה בבית עת היה לי מאוד קשה לשמור על הזהות המקצועית.
נירה מיורצי'ק שלג: אני זוכרת את היום הראשון שהלכתי לקורס וחשבתי שאם גוגל מאמינים בי, אם הם משקיעים בי זמן ומאמצים, סימן שאני בכיוון הנכון.
נירה מיורצי'ק שלג: באותו רגע זה נתן לי המון כוח.
נירה מיורצי'ק שלג: היום אני נמצאת באקסלרטור של 8200 ומקדמת את וייזר.
נירה מיורצי'ק שלג: תודה רבה.
נירה מיורצי'ק שלג: מאוד שמחתי להציג בפניכם את החזון של וייזר.
קריאה: הן עובדות גם בבית.
חגית מלין: חיה שמואל זיכרונה לברכה, הייתה מייסדת השירות הלאומי-אזרחי בישראל ומנכ"לית עמותת שלומית בשנים 1993-2013.
חגית מלין: "שלומית" הייתה חזון אישי של חיה ושל עמי, יושב ראש העמותה שיושב כאן, במציאות הישראלית.
חגית מלין: אחר כך הפך החזון לתכנית מעשית של מלחמה באטימות הממסדית ועוינות חברתית.
חגית מלין: המאבק להכרה כעמותה חילונית נעזר בבתי המשפט והוכרע.
חגית מלין: עמותת שלומית הינה עמותת מתנדבים המפעילה אלפי צעירות וצעירים בישראל שנמנע מהם מסיבות שונות לשרת במסגרת צבאית ואף על פי כן החליטו כחלופה להתנדב לשירות הלאומי ובכך למלא את חובתם האזרחית למדינה ולעשות למען שיפור מצבם האישי.
חגית מלין: הרעיון החל כרעיון חברתי שהפך בישראל לתנועה עממית שבה נענים המתנדבים לצו המצפון שלהם לסייע לחלשים בקהילה, לעזור לזולת ולשרת את המדינה ללא מדים.
חגית מלין: ב"שלומית" מאמינים כי תקופת ההתנדבות לשירות הלאומי היא שלב נוסף בחינוך הדור הצעיר לאהבת הארץ והמדינה, להתנסות מעשית בערך הנתינה והתרומה לזולת ושזה פרק נוסף בהתפתחות והבשלה לקראת ההתמודדות כאדם וכאזרח במשימות החיים.
חגית מלין: חיה מגיחה אל סדר היום הציבורי בשנת 1993 עם מסר חדש "שירות לאומי פלורליסטי עצמאי לגברים ולנשים חילונים ודתיים" ויוצאת ללחום את מאבקם של אלה שאינם נכללים במסגרת הגדרת החוק ובעיקר לבעלי מוגבלות פיסית.
חגית מלין: הקרב התנהל בבית המשפט העליון וגם בשטח.
חגית מלין: בקרב הגופים שהיו זקוקים לכוח אדם מתנדב אך "חוק שירות לאומי" לא הופעל מעולם כי ללא תקנות אי אפשר להחיל את החוק.
חגית מלין: בשנת 1995 עמותת שלומית חילונית פלורליסטית, מציעה שירות לאומי לחילונים ופועלת להרחיב אותו לבנים ובנים ערביים באמצעות בג"צ.
חגית מלין: רעיון השירות הלאומי הגיע גם לתודעת מעצבי המדיניות ואומנם הממשלה החליטה להחיל את השירות גם על בנים שצה"ל פטר אותם משירות צבאי.
חגית מלין: בשעת 2000 הממשלה החליטה על ביצוע ניסוי עם 250 מתנדבים בנים לשירות לאומי.
חגית מלין: בזכותך חיה מפעל השירות הלאומי הפך נחלתם של כל המגזרים בחברה הישראלית: ערבים, יהודים, דתיים וחילונים בנות ובנים.
חגית מלין: חיה היקרה והאהובה שלנו, היית עמוד התווך והאור הזוהר בראש המחנה, התווית לכולנו את הדרך הישרה והקשה לא פעם, אך כזאת שהוכיחה את עצמה כמכת השורשים ויציבות.
חגית מלין: גם מי שלא הסכים איתך אהב את האדם שבך, העריך אותך ושמח לשהות במחיצתך.
חגית מלין: גדלנו על הערכים שלך, אהבנו את הצניעות, את הכנות, היושר, החברות וספגנו ממך את כל הערכים הללו ועוד רבים.
חגית מלין: חיה, את כבר איננה, אך אין ספק ששירתך תמשיך להתנגן.
חגית מלין: אמונתך וערכייך ימשיכו לפעום ודרכך תמשיך ללוות אותנו בכל צעד ובכל ושעל.
חגית מלין: יהי זכרך ברוך.
חנה קהת: אני ממש מתנצלת שאאלץ לעזוב, אני הגעתי בהתראה קצרה.
חנה קהת: מאז שהקמנו את "קולך" ובמיוחד בכנס השני, הועדה הזאת הייתה שותפה, זרמו אלינו תלונות ועדויות על הבעיה של הטרדות מיניות והטיפול בהם בשירות הלאומי.
חנה קהת: שהתבררה לנו הבעיה העיקרית והיא הביזור הגדול וחוסר היכולת לפקח באופן מרוכז על כל המערכות.
חנה קהת: כידוע הבנות והבנים של השירות הלאומי יוצאים להרבה מאוד גופים, מוסדות וארגונים.
חנה קהת: התלונות שהגיעו, אכן מאז שהייתה מערכת טיפולית בשירות, הם על אבות מאמצים, רכזים, שרתים נהגים, מנהלים, רבנים וכדומה.
חנה קהת: .
חנה קהת: הבעיה הקשה היא חוסר הריכוזיות.
חנה קהת: אנחנו עדות לכך שפעמים רבות הטיפול לא ממוצא היטב וגם כשיש תלונה לפעמים ממשיכים לעבוד עם אותו מוסד.
חנה קהת: העמותה חוזרת ושולחת גם אם הייתה תלונה.
חנה קהת: לגבי משפחות מאמצות היו לנו מקרים של אב מאמץ שהטריד והמשפחה המאמצת המשיכה להיות משפחה מאמצת.
חנה קהת: לאחרונה הגיעה אלינו תלונה מרכזת שהתלוננה לפני העמותה על אב מאמץ שהטריד מינית, אמרו לה 'זו בעיה שלך תטפלי בה את'.
חנה קהת: הסרט של "קולך" שפותח את האתר מספר את סיפורה של נערה שהוטרדה מינית בשירות, היא הייתה רכזת.
חנה קהת: דוגמה לכך שזה לא טופל כראוי, כשהיא פנתה למנהל העמותה הוא לא עשה דבר ואותו אדם שעובד עם בנות שירות לאומי המשיך לעבוד, ממשיך לעבוד שם.
חנה קהת: יש לנו עשרות רבות של עדויות של בנות שעוברות הטרדות מיניות.
חנה קהת: התחושה, בניגוד להרגשה שבצבא הדבר מפוקח, גם הבנות שלי שהיו בצבא העידו לעומת בנות בשירות לאומי, שכל שבוע טוחנים לחיילות בראש את נושא של הטרדות מיניות.
חנה קהת: ממש מזכירים להן למי אפשר לפנות ואם עשו כך או עשו כך.
חנה קהת: בשירות הלאומי לעומת זאת זה היה די נדיר, הייתה סדנה אחת של מרכז הסיוע במסגרת ההכנה לשירות, אבל יותר מזה כמעט ולא טופל העניין .
חנה קהת: מה דעתנו מה אנחנו חושבות?
חנה קהת: - אני אחרי שיחה עם איילת וידר-כהן שהיא הממונה שלנו לטיפול בנושא.
חנה קהת: אני רוצה לדבר על שני דברים, האחד בתוך העמותות והשני לגבי כנס המוגנות שאנחנו מתכננים לזמן הקרוב מאוד.
חנה קהת: מוגנות הבנות, הרכזות חייב, לדעתי, להיות בראש סדר העדיפויות של כל עמותה ועמותה.
חנה קהת: המוגנות הזאת צריכה להיות באמת בתקנון.
חנה קהת: כלומר, כל גוף וגוף שאמור לקבל בת שירות לאומי, לא רק שהוא צריך לעבור הכשרה, הוא צריך להתחייב לקיים את הוראות החוק של פרסום התקנות בכל מסגרת אפשרית במקום פומבי, למנות נציבת תלונות ולטפל בתלונות ולהתחייב שאם הייתה תלונה נגד משפחה, כנגד גוף, כנגד מוסד, כל עוד הפוגע נמצא שם לא יישלחו בנות.
חנה קהת: אני אישית טיפלתי במקרה של מטרידן, שנה אחר שנה נשלחו בנות והמשיכו להישלח ונשלחות ויש נפגעות, ולא הצלחנו למגר.
חנה קהת: מדובר במנהל של מוסד גדול שמטריד ולא הצלחנו להבטיח שבנות לא ישלחו לשם.
חנה קהת: הדברים האלה, התקנון, ההכשרה, הנציבה לתלונות והמחויבות של כל גוף, ואולי הוא צריך להתחייב ולחתום שאם הייתה תלונה, פשוט עד שלא יוכח שהעניין טופל עד תום והפוגע לא נמצא באזור, אי אפשר להמשיך לסכן בנות ולשלוח אותן לשם.
חנה קהת: הבנות מאוד חששות להתלונן, את זה אני חייבת לומר.
חנה קהת: ממפגש אישי עם מתלוננות מהשירות הלאומי אני מתרשמת שהן מאוד מאוד חוששות להתלונן.
חנה קהת: צריך לעודד את הבנות, לשלוח להן שוב ושוב תזכיר שיש כתובת ויש למי לפנות, מהי הטרדה מינית, שאם הן נתקלו שלא תחשושנה – כן.
חנה קהת: כמו בצבא לחזור ולטחון להן.
חנה קהת: זה יעודד אותן.
חנה קהת: הדבר האחרון שחשוב לי לומר, מתארגנת עכשיו יוזמה שהתחילה מפעילים בשטח, אבל היא באמת גרפה לגופה את רוב מוסדות הציונות הדתית יחד עם שר החינוך, יחד עם ראש חמ"ד (חינוך ממלכתי דתי) ד"ר הרב אברהם ליפשיץ לקיים כנס גדול בנושא של מוגנות.
חנה קהת: הכנס מתוכנן להיות ב"אמי"ת רעננה".
חנה קהת: יש ישיבה קרובה.
חנה קהת: לצערנו רק "בת עמי" הצטרפה כרגע.
חנה קהת: עמותות אחרות לא הצטרפו לכנס ואני קוראת מכאן - - -
חנה קהת: הכנס כרגע של פעילי שטח שהתארגנו וגיסו את משרד החינוך ואת ראש חמ"ד.
חנה קהת: ישיבת ההיגוי תהייה ב-9.3.
חנה קהת: קיבלתי עכשיו גם את הנציגות של הבית היהודי, אצל אברהם ליפשץ ראש החמ"ד (חינוך ממלכתי דתי), יישבו נציגים של רוב הרשתות של החינוך הדתי, ישיבות ומוסדות.
חנה קהת: אני קוראת לכל העמותות להצטרף ולהגיע ב- 9.3 בשעה 15:00, אני אשמח אם תעדכנו אותי.
חנה קהת: אנחנו יושבים בישיבת היגוי גדולה לקראת הכנס שיתקיים בעז"ה בקרוב, יש לו כבר הבטחה שרוב הגופים יצטרפו.
חנה קהת: אני חושבת שזו פריצת דרך מאוד גדולה ומאוד חשובה כדי להתחיל לקבוע נורמות של התמודדות והתגוננות ומוגנות בעיקר.
חנה קהת: אני מאוד מאוד מתנצלת שאני חייבת לזוז.
חנה קהת: תודה.
צבי במברגר: בוקר טוב.
צבי במברגר: קודם כל בהתייחס לחיה שמואל אני חייב לומר כמי שעבד איתה הרבה שנים, מכיר אותה הרבה שנים, אני מאמץ כל דבר.
צבי במברגר: היא באמת הייתה אהובה ואני יכול להגיד בשם העמותות האחרות, בוודאי "עמינדב", עם כל ההבדלים בדעות ואולי דווקא ההבדלים הם שמייצרים את החיבורים.
צבי במברגר: אני מקדם בברכה את הדיון הזה.
צבי במברגר: אני חושב שהוא חשוב.
צבי במברגר: אני לא זוכר מתי הועדה לקידום מעמד האישה התכנסה לדון בנושא השירות הלאומי.
צבי במברגר: אני זוכר פעם אחת בתקופה של חברת הכנסת ציפי חוטובלי.
צבי במברגר: השירות הלאומי הוא אחד הפרויקטים המרכזיים היום במדינה.
צבי במברגר: הוא בעצם באחריות נשים, בנות רובן ככולן, יש גם בנים, אבל עדיין רובן ככולן הן בנות.
צבי במברגר: הרוב המכריע של העובדים הן עובדות לפחות ב"עמינדב" ועד כמה שידוע לי גם בעמותות אחרות, אני אומר שהן רוב חוץ מגברים בודדים, אלו העובדות, אלו רכזות, מנחות אזור, עובדות סוציאליות, כולם בעצם נשים.
צבי במברגר: בהחלט המקום לדון בהרבה היבטים של השירות הלאומי הוא כאן בוועדה הזאת.
צבי במברגר: אציין, קצת בצער, שהפריע לי לפני שבוע שחלק מהדיון היה על גבי האינטרנט, בהחלט טוב שהדיון הזה מתכנס לכאן כי כאן זה המקום לדון בעניין הזה.
צבי במברגר: ביקשו ממני להציג את הפעילות שלנו בעניין, אנחנו הגברים נלווים לכל העניין הזה, כמובן שאנחנו מקווים שיהיו הרבה בנים, אבל אנחנו מעודדים, כמה שניתן, את הבנים שישרתו בצבא.
צבי במברגר: נמצאת איתנו גילה ברוק שפעילה בשירות הלאומי כשני עשורים, חלקם גם בהכנסת פרויקטים משמעותיים.
צבי במברגר: לפני שאני אעביר לה את שרביט הדיון אבקש להתייחס במילה אחת לדברים שנאמרו.
צבי במברגר: בראש מענייננו גם נושא הטרדות מיניות והמוגנות על הבנות.
צבי במברגר: אני חושב שזה ה-ה-לפני השירות שלהן, לפני התרומה שלהן.
צבי במברגר: כפי שציינתי כמעט כולן ככולן אצלנו הן נשים.
צבי במברגר: לא גברים מנהלים את הבנות, אלו נשים.
צבי במברגר: בוודאי שצריך לדעת שלרכזות ולעובדות סוציאליות לא פחות חשוב נושא ההטרדה המינית מכל אחת אחרת שיושבת פה.
צבי במברגר: בראש מעניינו הנושא הזה.
צבי במברגר: הנושא מתחלק לשני היבטים: האחד של העובדות והשני של הבנות.
צבי במברגר: כרגע מתעסקים בוועדה בנושא הבנות ואליו אנחנו נתייחס.
צבי במברגר: אני אבקש מגילה להציג את הנושא מבחינתנו.
גילה ברוק: תודה על ההזדמנות ועל הבמה ויישר כוח על ההתכנסות.
גילה ברוק: כפי שנאמר אני הסמנ"כלית של "עמינדב", סוגרת עשור שני בתחום של השירות הלאומי.
גילה ברוק: באתי מתחום הייעוץ החינוכי, עשיתי כמה תארים בתחום ועסקתי בתחום הייעוץ החינוכי.
גילה ברוק: כתוצאה מזה גם הנושא שעולה פה היום הוא בהחלט קרוב לליבי, הוא חלק מההתמחות שלי.
גילה ברוק: במהלך שני העשורים האחרונים חלה התפתחות מאוד משמעותית באוכלוסייה שמגיעה לשירות הלאומי, גם בגוונים השונים, יש גם בנים וגם בנות וגם ממגזרים שונים.
גילה ברוק: אנצל כאן את הבמה הזאת לספר על פרויקט שאני התחלתי אותו לפני עשרים שנה במסגרת "בת עמי", אני עבדתי "בבת עמי" ולאחר ההתפצלות חברתי ל"עמינדב".
גילה ברוק: בתור יועצת פגשתי את האוכלוסיות המוחלשות, עבדתי בבית ספר שהאוכלוסייה בה הן בנות בסיכון ובמצוקה.
גילה ברוק: כשהגעתי לצומת לאן לשלוח את הבנות כשהן מגיעות לגיל 18, ראיתי שהאוכלוסייה שהשירות לאומי מתייחס אליה היא האוכלוסייה הנורמטיבית ויש קושי לבנות האלה להשתלב.
גילה ברוק: אני מבינה שזה לא הנושא - - -
גילה ברוק: כפי שציינתי זה תחום שקרוב לליבי.
גילה ברוק: סמינריון הקיץ מתקיים כשבוע עד עשרה ימים יש בהחלט הרצאות וסדנאות והצגות שהנושא של הטרדה וניצול מיני, בהחלט - - -
גילה ברוק: כעשר שעות.
עמי ברגמן: זה ההתחלה, יש יום שאנחנו מקדישים לנושא, עובדות סוציאליות אחרי שמוצג לבנות כל הנושא וההרצאות, הבנות יכולות לדבר על הדברים.
עמי ברגמן: אציין משהו חשוב, אנחנו מדברים על הטרדות מיניות במהלך השירות, אבל יש גם בנות שמגיעות לשירות כבר אחרי שעברו הטרדה.
עמי ברגמן: לפעמים הדברים מתפרצים במהלך השירות הלאומי ובעיקר בסמינריון הקיץ שהוא כעין צומת שהבת עוברת מהמסגרת המוגנות ומהחממה לשירות הלאומי.
עמי ברגמן: בקפיצה הזאת אנחנו קולטים אירועים שנשמעים במהלך הסמינריון.
עמי ברגמן: אנחנו זה כל הצוות הטיפולי - - -
גילה ברוק: מלווה את הסמינר צוות טיפולי ויש בו עובדות סוציאליות, כמובן שגם אנחנו, יש שיתוף של פסיכולוגיות במידה ויש צורך - - -
גילה ברוק: לכל עמותה יש סמינריון בקיץ ואני מניחה שבכל עמותה יש תכנית עם ליווי מקצועי.
גילה ברוק: לצורך העניין אני מוכרחה גם לומר שאנחנו מזמינים ארגונים שעוסקים בתחום להרצות בפני הבנות.
גילה ברוק: אני לא זוכרת את שם הארגון, שלומית למן היא דוקטור לעבודה הסוציאלית, היא בוועד המנהל שלנו והיא מרכזת אצלו את הנושא יחד איתי.
גילה ברוק: אותה אנחנו מזמינים באופן מסודר לסמינריון.
גילה ברוק: יש לנו גם סמינריון באמצע השנה, היה לנו לפני חודש, וגם שם הוקדש - - -
גילה ברוק: בהחלט, במהלך כל השנה יש מפגשים בין הרכזות לבנות.
גילה ברוק: ראשית אנחנו נותנים את הכתובות - - -
גילה ברוק: אני ויש לי גם ממלאת מקום - - -
גילה ברוק: בוודאי וזה מפורסם.
יואב ארבל: בוקר טוב.
יואב ארבל: תודה רבה על ההזמנה ותודה רבה על העלאת הנושא.
יואב ארבל: אשמח בכמה מילים כלליות לפרוס לגבי השירות הלאומי-אזרחי.
יואב ארבל: המנהלת מהווה רגולטור של כל המערכת.
יואב ארבל: היא הוקמה בשנת 2008, המנהלת בעצם אחראית על כל השירות לאומי-אזרחי, הן על השירות האזרחי של החרדים הן על השירות הלאומי.
יואב ארבל: 15,000 בנות, בנים, יהודים, ערבים שבאים מכל מגזרי האוכלוסייה.
יואב ארבל: הבנות לא מגיעות למנהלת, מי שמטפל בשטח בבנות הם הגופים המוכרים, הם אלה שמגייסים אותן והן אלה שמלווים אותן במהלך השירות.
יואב ארבל: בשלב הזה אנחנו יודעים שגורמי המקצוע במנהלת מוודאים שבכל עמותה יש תקנון, יש נהלים איך מטפלים בכל הסוגיה הזאת - - -
יואב ארבל: זה המשפט הבא.
יואב ארבל: בכל עמותה יש כתובת והבנות יודעות שבעמותה יש כתובת.
יואב ארבל: מאחר והבנות מכירות את העמותה הן לא פונות למנהלת באופן ישיר.
יואב ארבל: אומנם יש אחראי פניות ציבור במנהלת, נמצא איתנו כאן ליאור שוחט, אבל בנושא של הטרדות מיניות בדרך כלל צריכות ללכת - - -
יואב ארבל: אנחנו מוודאים שיש נהלים, - - -
יואב ארבל: רק רגע.
יואב ארבל: בימים האלה - - -
יואב ארבל: אני יודע שבכל עמותה יש - - -
יואב ארבל: אני אישית לא.
יואב ארבל: אנשי המקצוע שלנו בהחלט, הם יודעים - - -
יואב ארבל: אין שום בעיה.
יואב ארבל: אני לא עומד בראש הארגון, אני היועץ המשפטי.
יואב ארבל: כל דיווח שתבקשי תקבלי.
יואב ארבל: בימים אלה אנחנו יושבים על הנושא הזה, אנחנו מתלבטים עם עצמנו מה הדבר הנכון, האם נכון לעשות כאן משהו כללי לכולם?
יואב ארבל: האם לאפשר לכל עמותה תקנון משלה - - -
יואב ארבל: יש קשר עם האנשים בשטח.
יואב ארבל: את הסוגיה הזאת אני אוכל לבדוק ולדווח לך.
מלכיאל דהן: לא.
מלכיאל דהן: לא יותר ממה שהיועץ המשפטי - - -
ידעיה לוין: ראשית אני כן אעיר הערה על חוסר ההגינות של הדיון, שתי אמירות וכמו שאומרים, בתור טריגר אני אשתמש בהן.
ידעיה לוין: המקרים שחנה דיברה עליהם בכנס השני לפני שתיים עשרה שנה או עשר שנים, אני חושב שיש כאן איזה חוסר הגינות - - -
ידעיה לוין: אני אפתח באמירה כללית.
ידעיה לוין: ברור שיש מקרים ואוכל לומר של"בת עמי" בשנה שעברה, תשע"ג הגיעו, ובברור שהיה יותר, טופלו 21 מקרים של הטרדות.
ידעיה לוין: ברור לי שאם טופלו 21 מקרים אז יש מקרים נוספים שלא הגיעו.
ידעיה לוין: אגב, חלק מהמקרים הם מקרים שהתרחשו שלא תוך כדי שירות, אולי אפשר לומר שאלו שני פרמטרים מרכזיים של מקרים, מקרים שעולים מהעבר.
ידעיה לוין: כבר בסמינר ההכנה כשיש סדנאות להתמודדות בנושא של הטרדה עולים דברים - - -
ידעיה לוין: בסמינר אנחנו עובדים בשני מישורים, המישור האחד הוא מול הבנות, המישור השני מול הרכזות.
ידעיה לוין: במישור של מול הבנות יש איזו נקודת מוצא שהקהילה, אני כרגע מדבר בעיקר על הבנות הדתיות למרות שהשירות הרבה הרבה יותר רחב, אני אמקד בעיקר על הבנות הדתיות.
ידעיה לוין: מכיוון שגם הקהילה הדתית היא משפחה וכידוע שככל שהדברים מצומצמים יותר וכמו שדברים קורים בתוך המשפחה הם פחות יוצאים, גם דברים בתוך הקהילה הדתית פחות יוצאים מהסיבות כמו שבת פוחת רוצה להיות מתויגת, הגיל, תפיסה עצמית של הבת או הדרך שלה להתייחס לבעל סמכות.
ידעיה לוין: זה סוג של רקע שבגללו בת נמנעה לחשוף דברים שעברו עליה בעבר, גם זה חשש שלנו שבשירות הלאומי היא תמנע מלחשוף.
ידעיה לוין: אין אצלנו עשר שעות בסמינר או בהכנה, יש לנו פחות.
ידעיה לוין: כל בת עוברת סדר גודל של משהו כמו חמש שעות בסמינר ההכנה, ראשית יחידות שקשורות בהבנה מה זה בכלל הטרדה מינית, אני אציין כאן הערה שחשוב לי לומר, גם בחינוך הדתי עוסקים בעניין הזה הרבה.
ידעיה לוין: העובדות הסוציאליות שלנו שתעסקות בזה.
ידעיה לוין: כשהייתה הפנייה של חנה על הכנס על המוגנות, נאמרה שם אמירה שבחינוך הדתי לא מטפלים הרבה, כאן אני לא צריך לגבות את החינוך הדתי, אבל אני כן עושה את זה.
ידעיה לוין: בנות מהחינוך הדתי אומרות לנו שעוסקים בזה מעל הראש.
ידעיה לוין: למרות שעוסקים בזה מעל הראש בחינוך הדתי, כנראה בחלק מהמקומות עדיין יש בנות פוחדות לחשוף דברים.
ידעיה לוין: סוג אחד של דברים שנחשפים הם מהעבר, כבר בסמינר ההכנה נחשפים מקרים כאלה.
ידעיה לוין: סוג שני הוא כמובן דברים שקורים תוך כדי שירות, גם כאן בת מאוד פוחדת להיות מתויגת, מאוד פוחדת לחשוף דברים.
ידעיה לוין: עיקר העיסוק בסמינר ההכנה בראשית הוא להבין מה זו הטרדה מינית, שהבת תדע מהם דרכי הפנייה, איך היא יכולה לפנות, העידוד שלנו לפנייה, רוצים לעזור, רוצים לסייע, התמודדויות, זיהוי וכדומה.
ידעיה לוין: אלה הנושאים בסמינר ההכנה אותם מעבירים נשות המקצוע או עובדות סוציאליות או גופים חיצוניים שאנחנו מזמינים.
ידעיה לוין: אני אציין במאמר מוסגר "בת עמי" מעסיקה כ-40 עובדות סוציאליות בטיפול בשטח.
ידעיה לוין: בתחום הזה עוסקות בעיקר ארבע עובדות סוציאליות.
ידעיה לוין: הסדנה השנייה שבנות עוברות היא אחרי סוכות בתחילת השנה.
ידעיה לוין: סדנה שמועברת על ידי הרכזות בהנחיית העובדות בסוציאליות מתוך מטרה שהרכזות הן הכתובות המרכזיות שעובדות מול הבנות.
ידעיה לוין: חשוב לנו שגם הרכזות תעשנה סדנה, בין סוכות לחנוכה.
ידעיה לוין: כל מתנדבות השירות הלאומי ב"בת עמי" עוברות סדנה נוספת בין סוכות לחנוכה כדי שבדו-שיח הישיר שלהן עם הרכזת הן יבינו שהן יכולות לעלות דברים אם קורים דברים.
ידעיה לוין: ההכשרה השלישית – הכשרת לרכזות, כדי הרכזות תדענה לזהות, להבין מה החוק, לזהות בת אם שעובר עליה משהו, הקניית כלים ראשונים לזיהוי והערכה וכמובן הפנייה לטיפול - - -
ידעיה לוין: ראשית יש לנו נוהל מסודר החל מחובת דיווח ודרכי טיפול ומה עושים.
ידעיה לוין: גם כאן זה מתחלק לשני דברים, בת שנמצאת בשטח לצורך העניין בבית ספר, אני אגיד משפט ראשוני, אין מקרה מטויח.
ידעיה לוין: מקרה שמגיע אלינו לא מטויח ברמה, כמו שאומרים, אני אפעל להעיף את אותו מנהל או את אותו מטריד וכל אחד אחר, אין מקרה מטויח ולכן הקפיצו אותי כאן כל האמירות האלה.
ידעיה לוין: אני יכול להגיד שבעקבות פניות שהיו לי ניהלתי בעבר מלחמות עולם בכדי להוציא דמות כזאת או אחרת בעקבות מקרה של הטרדה.
ידעיה לוין: ברור שבמקום שיש בו הטרדה "בת עמי" לא תשרת יותר, זה לא לדיון אפילו.
ידעיה לוין: אני אפילו לא מבין מאיפה האמירות האלה באות.
ידעיה לוין: אם יש מקרה שבו לא נצליח להוציא דמות כל שהיא, ברור שלא תהיינה שם יותר בנות, מי מעלה בדעתו בכלל אחרת?
ידעיה לוין: – אני לא מבין.