GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דבי גילד-חיו: מהבחינה הזאת אנחנו - - -
דבי גילד-חיו: אנחנו תמימי דעים שזאת בעיה.
דבי גילד-חיו: לא יכול להיות שדיני העבודה לא יחולו על כולם ובאופן כולל.
דבי גילד-חיו: זאת אומרת, בגלל שזו הוועדה למעמד האישה, אתם מתעסקים בחוקים שנוגעים דווקא לנשים, אבל העמדה שלנו היא, שאם מחילים דיני עבודה, צריך להחיל את הכול.
דבי גילד-חיו: זה דווקא יכול לפגוע במצב, כפי שתואר פה על-ידי נציגת משרד המשפטים, שהיום מכוח פסיקה מחילים את החוקים, אבל אם יהיה רק חלק מוחל, יכול להיות שהפרשנות תצטרך להשתנות, כי יבינו מזה בתי המשפט שמה שחל – חל, ומה שלא הוחל – אי-אפשר להחיל.
דבי גילד-חיו: זה עלול לפגוע.
דבי גילד-חיו: אלה דברים שראיתי שגם קו לעובד כתבו לוועדה בזמנו, לפחות לוועדת השרים לענייני חקיקה.
תמי סלע: אם הבנתי נכון, בעניין הזה גם משרד המשפטים מסכים שצריך להחיל את המכלול, והמחלוקת היא על דרך ההחלה.
איה דביר: אנחנו רצינו להחיל את הכול כמכלול, לא - - -
דבי גילד-חיו: ואני הבנתי שבמשרד המשפטים עובדים על הוספה לחוקים החלים בשטחים - - -
איה דביר: לפני ההנחיה עבדנו בנושא.
דבי גילד-חיו: שנייה.
דבי גילד-חיו: גם אני מכירה את הנושא.
דבי גילד-חיו: אני יודעת שבלי קשר להצעת החוק הזאת יש ועדה במשרד המשפטים שעובדים על החלת החקיקות האלה.
דבי גילד-חיו: אני רוצה להפריד.
דבי גילד-חיו: זו העמדה לגבי דיני העבודה.
דבי גילד-חיו: אין לי מחלוקת לגבי זה שזה צריך לחול על נשים, על גברים, על כולם.
דבי גילד-חיו: העמדה שלנו קצת יותר מורכבת.
דבי גילד-חיו: אני רוצה לנצל את ההזדמנות להעלות תהיות אחרות שהן לא סותרות את החלק הראשון של מה שאמרתי.
דבי גילד-חיו: מטריד אותי נורא שבדיון הזה אין בכלל הסתכלות, זה כאילו נדון במנותק מהקשר, זה מאוד מטריד - - -
דבי גילד-חיו: אני מסבירה, דקה.
דבי גילד-חיו: אני לא מתכוונת דווקא לדיני עבודה, אני מדברת בכלל על החלת חוקים בשטחים.
דבי גילד-חיו: ברור שכאשר אוכלוסייה חיה בשטחים, היא חייבת שתהיה חקיקה שמעגנת את הזכויות שלה בכל תחומי החיים, ובמהלך השנים זה מה שנעשה – המפקד הצבאי, דרך צווים של הצבא, החיל את החוקים.
דבי גילד-חיו: בגלל המצב המורכב, שמדובר בכיבוש, ורצו שהתחולה של החקיקה הזאת תתפוס את ההתיישבות היהודית בשטחים, החילו את זה טריטוריאלית על היישובים.
דבי גילד-חיו: גם בדיני העבודה, שאנחנו מדברים עליהם עכשיו, הכוונה היא שזה יחול טריטוריאלית על היישובים, ואז מי שגר ביישובים האלה או עובד ביישובים האלה, כולל פלסטינים שעובדים אצל יהודים ביישובים האלה – החוקים האלה יחולו עליהם.
דבי גילד-חיו: אני מגיעה לפואנטה.
דבי גילד-חיו: מטריד אותי – כשמדברים על תחולת חוקים בשטחים, צריך לזכור מינימום ברקע, שמדובר בתחולה של חקיקה, שהיא חלה אך ורק על אוכלוסייה מסוימת.
דבי גילד-חיו: למעשה אנחנו יוצרים פה - - -
יגאל דילמוני: לא.
יגאל דילמוני: זה לא נכון.
דבי גילד-חיו: זה נכון מאוד.
דבי גילד-חיו: - - - עסקים יהודיים בשטחים.
דבי גילד-חיו: אני רוצה רק לסיים את הדברים.
דבי גילד-חיו: ביקשת שאני אדבר.
דבי גילד-חיו: אם כבר אני צריכה לדבר, אני אגיד - - -
דבי גילד-חיו: אני מבקשת רק להשלים את מה שאני רוצה להגיד.
דבי גילד-חיו: אני רק אומרת, שעם כל זה שאנחנו רוצים להגן על זכויות של האוכלוסייה בהתנחלויות בשטחים, וזה בסדר גמור, וזה נכון, ובאמת לא יכול להיות שאנשים יחיו ולא תהיה להם הגנה של זכויות עובדים, אנחנו גם צריכים לזכור שהמצב שאנחנו יוצרים הוא של שתי מערכות חוק נפרדות ושונות לאוכלוסיות שונות בשטחים: אוכלוסייה אחת זוכה להגנות, עכשיו גם של דיני עבודה, שזה בסדר, ולצדה אוכלוסייה אחרת שאין לה בכלל הגנות - - -
דבי גילד-חיו: ברור שהפתרונות הם לא ברמה משפטית של איזה הסדר טכני כזה או אחר שיעשו.
דבי גילד-חיו: יכול להיות שהפתרון יהיה בצורה של סיפוח השטחים והחלת הריבונות על כולם.
דבי גילד-חיו: נכון להיום, המצב הוא שאנחנו חיים במציאות שיש שתי מערכות חוק עם זכויות שונות, וזה חלק נלווה לדבר הזה של החלת חוקים בשטחים, וצריך במינימום להיות מודעים למציאות הזאת.
נדב העצני: אני חושב שהדברים האחרונים שנשמעו, באופן מאולץ הייתי אומר, עם ניסיונות לומר ולא לומר, אולי יכולים להביא לצורך בהתבוננות רחבה יותר, שלגביה הייתי מבקש להתייחס.
נדב העצני: וההתבוננות הרחבה יותר לדעתי היא העומדת בבסיס הבעיה.
נדב העצני: ועל הבעיה שמענו כאן, הבעיה היא חמורה, הבעיה היא של אפליה שיטתית, יומיומית, שמקיפה תחומים רבים, ובמקרה הזה אנחנו מדברים על זכויות של נשים, אנחנו מדברים על זכויות של עובדים בכלל, ואני יכול לומר, ואני עוסק בזה גם בפרקטיקה, רק בשבוע שעבר הגשתי בג"ץ שנוגע לזכות קניין, שנוגע לחברות שמפעילות מתקנים סולריים ושנפגעות כתוצאה מהקונסטרוקציה שמשרד המשפטים מתעקש להחיל, שלדידי היא לא קונסטרוקציה משפטית, היא בכלל לא בתחום סמכותו של משרד המשפטים ואני אסביר את דברי.
נדב העצני: חברת הכנסת אורית סטרוק הגישה הצעת חוק שכנסת ישראל תחוקק חקיקה.
נדב העצני: החוק הזה הובא לדיון בממשלה, ועדת השרים לענייני חקיקה, ואז הוגש נייר שמצוי בפני, שחתום על-ידי היועץ המשפטי לממשלה, עו"ד ויינשטיין, שעליו אמרה כבר בדיון הזה, חברת הכנסת סטרוק, שהוא סותר את עצמו מעצמו.
נדב העצני: אני אקרא מהעמוד השלישי.
נדב העצני: כל הנייר הזה הוא נייר של שלושה עמודים, לא כולו עוסק בנושא הזה.
נדב העצני: הוא מיום 29 באוגוסט 2013.
נדב העצני: אני קורא מהעמוד השלישי, וכותב היועץ המשפטי לממשלה: "אציין כי עד כה הכנסת הגבילה, ככלל, את חקיקתה באיו"ש לענייני תחולה אישית ישירה על אזרחי מדינת ישראל, בעניינים הנוגעים בעיקרם למיסוי, דין פלילי, שירות ביטחון, בחירות וכיו"ב".
נדב העצני: כלומר, קובע היועץ המשפטי לממשלה שהכנסת אכן מחוקקת באופן ישיר חקיקה, וחברת הכנסת סטרוק הביאה דוגמה רק מלפני שלוש שנים שדיברה על חוק שיזמה חברת הכנסת גילה גמליאל.
נדב העצני: אלא שבמשפט הקודם - - -
תמי סלע: אבל שם זה אזכור של האזור הזה כאזור עדיפות, זה לא בדיוק החלה של חקיקה - - -
נדב העצני: אם יש סמכות - - -
תמי סלע: רק צריך להבחין - - -
נדב העצני: עם כל הכבוד, אם יש לכנסת סמכות בדבר אחד, יש לה סמכות בדבר אחר.
נדב העצני: אם אין לה סמכות, אז אין לה סמכות.
נדב העצני: אני לא מכיר קונסטרוקציה משפטית אחרת, אלא אם כן אנחנו עוסקים בתחומים שהם לא משפטיים.
נדב העצני: אם אני קורא את המשפט הקודם של היועץ המשפטי לממשלה, באותה חוות דעת הוא כותב כך, וכאן כל הנימוק להתנגדות של הפרקליטות: "יודגש, כי מהבחינה המשפטית, להצטברות של החלת חקיקה ישראלית בעלת אופי טריטוריאלי באזור, עשויות להיות השלכות במישור המשפט הבינלאומי.
נדב העצני: בהקשר זה יכול שלקידומן של הצעות חוק כגון זו, תהיינה השלכות רוחב.
נדב העצני: " זאת אומרת, הנה המרצע שיצא מהשק, והמרצע הזה גם עלה במשתמע, בצורה מאוד מהוססת מהדברים ששמענו קודם.
נדב העצני: זוהי הכותרת והטענה שמדובר כאן בסטטוס אחר ובכיבוש.
נדב העצני: אז אם אנחנו מדברים על אפליה, אם מדברים על חקיקה לשתי אוכלוסיות, אז איך זה שחברת הכנסת סטרוק משלמת מסים גבוהים יותר מאשר שכניה בחברון?
נדב העצני: יש כאן אפליה חמורה דווקא כנגד האוכלוסייה הישראלית.
נדב העצני: אבל הבעיה היסודית נובעת מהעמדה הזאת של המערכת המשפטית, אשר היא לא עמדה משפטית.
נדב העצני: לא צריך את חקיקת הביטחון, אין צורך בכך.
נדב העצני: ראש הממשלה מינה לפני כשנה ועדה נכבדה בראשות שופט בית המשפט העליון בדימוס, השופט אדמונד לוי, שהיתה חברה בו שופטת מחוזית בדימוס והיועץ המשפטי לשעבר של משרד החוץ, ד"ר אלן בייקר.
נדב העצני: חוות הדעת הזאת שעל-פי שר הביטחון התקבלה על-ידי הממשלה, כך הוא אומר – חוות הדעת הזאת קובעת שהמצב המשפטי ביהודה ושומרון אינו מצב של כיבוש, ולפיכך אין צורך - - -
נדב העצני: אני מבקש לומר שני משפטים.
נדב העצני: אני מבקש לומר שני משפטים, ואז אני סוגר את האמירה הזאת.
נדב העצני: על מנת לתקן את העיוות הזה אין צורך בתחיקת ביטחון, והכנסת מוסמכת וצריכה להחיל - -
נדב העצני: - - את החקיקה שלה באופן ישיר.
דנה נאור מנדאל: צהרים טובים, אני מצטערת על הצרידות.
דנה נאור מנדאל: אני רק רוצה להגיד, אמרה את זה גם דבי, אני לא יודעת לגבי ארגוני הנשים האחרים, אבל אני חושבת שברור מאליו שאנחנו, כארגון נשים שפועל לקידום זכויות נשים, וכמי שגם מקדמות חקיקה, כמובן חושבות שלא צריכה להיות אפליה או לא צריך להיות דין שונה לפי אזור המגורים.
דנה נאור מנדאל: אני חייבת כן לציין בהערת אגב, שאנחנו מפעילות קו פתוח מאז שנות ה-80' לדעתי.
דנה נאור מנדאל: אני בשדולה בערך שנתיים, לא נתקלנו בתלונה של אישה בהקשר הזה.
דנה נאור מנדאל: קיבלנו הרבה מאוד פניות של נשים למשל ממעלה אדומים - - -
ורד פאר-סויד: אלי היו פניות מנשים של יש"ע והן מתועדות.
דנה נאור מנדאל: לא אמרתי שאין, כי אני חושבת שעכשיו באמת נחשפנו לעומק הברוך מבחינת חוסר הבהירות.
דנה נאור מנדאל: אנחנו כמובן, כמי שפועלות לסיוע לזכויות נשים, וגם נתמכות על-ידי המדינה בהקשר הספציפי הזה, חושבות שצריכה להיות בעיקר בהירות.
דנה נאור מנדאל: כלומר, כל אישה צריכה לדעת איזה דין חל עליה, לא רק בהקשר של חוק עבודת נשים, אלא בכל החוקים, כמו שאמרת למשל חוק שכר שווה.
דנה נאור מנדאל: שוב, אני חייבת להודות, ההבנה שלי במשפט בין-לאומי מוגבלת, אבל לא ידענו שאמורה להיות עם זה בעיה.
דנה נאור מנדאל: כלומר, כשאנחנו מקבלות פניות, אנחנו שואלות אישה איפה היא גרה, וזה לצרכים סטטיסטיים.
דנה נאור מנדאל: מעולם לא נתנו תשובה שונה בגלל מקום המגורים.
דנה נאור מנדאל: שוב אני אומרת, אנחנו מקבלות פניות מנשים מכל האזורים.
דנה נאור מנדאל: בהקשר הזה שוב, אני לא יודעת מספיק, אני אומרת בכנות, מבחינה משפטית, אבל ברור שהנושא הזה צריך להיות מוסדר, בין אם בצו אלוף ובין בדרך אחרת.
דנה נאור מנדאל: אני כן מסכימה שמרוץ סמכויות זה באמת פתרון לא טוב, אבל אני חושבת ששמענו פה מגורמי ממשלה שזה יתוקן, אז אנחנו כמובן צריכים לעקוב אחרי זה, כי מרוץ סמכויות זה בטוח הדבר הכי לא טוב.
דנה נאור מנדאל: הדבר הכי טוב זו ודאות ובהירות ואפשר לפחות לתקוף אותה.
דנה נאור מנדאל: כלומר, אם הוודאות לא מתאימה לנו, אז כולנו יכולות למצוא פתרון אחר, אבל כל עובדת צריכה לדעת מה היא עושה, היה ומפטרים אותה והיא בהיריון או בטיפול פוריות.
דנה נאור מנדאל: זאת צריכה להיות העמדה לדעתי והקריאה של הוועדה ובכלל, או אם חס וחלילה עובדת עוברת הטרדה מינית.
דנה נאור מנדאל: קיבלנו פניות על הטרדות מיניות בשטחים, וגם היום דווח בחדשות על איזו פנייה שמטופלת, מעולם לא חשנו שאמור לחול דין שונה.
דנה נאור מנדאל: שוב אולי אנחנו לא הכרנו טוב מספיק את כל הדינים.
דנה נאור מנדאל: זו לדעתי צריכה להיות הקריאה.
דבורה ספיר אליעזר: אני עורכת-דין ממשרד הכלכלה.
דבורה ספיר אליעזר: אני רוצה להתייחס לעניין של הפיקוח שדיברו עליו.
דבורה ספיר אליעזר: עמדת המשרד, לפני שהיתה עמדת ממשלה, היתה לתמוך בהצעת החוק, אבל במצב הנתון עמדת הממשלה כפי שהוצגה כאן, שאנחנו הולכים על צו האלוף, ועל כן אני רוצה להגיד שקודם כול החלת הצו חשובה מבחינתנו, כיוון שהיא מאפשרת לנו להפעיל סמכויות פיקוח.
דבורה ספיר אליעזר: חוק עבודת נשים שונה מחוקי עבודה אחרים, כיוון שיש לו שני סוגים של סמכויות: סמכות אחת היא סמכות מינהלית.
דבורה ספיר אליעזר: השר האציל את סמכותו לממונה על חוק עבודת נשים, שהוא בעצם נותן החלטות בקשר לפיטורים או איסור פיטורים או צמצום בהיקף משרה או היקף הכנסה של נשים וגברים במצבים שונים בחייהם.
דבורה ספיר אליעזר: מכאן שללא החלת הצו או ללא חקיקה בנושא, אין לנו סמכות להחליט בעניין הזה, ולכן החלת הצו כשלעצמה חשובה מהבחינה הזאת.
תמי סלע: אל מי היו פונים עד אוקטובר השנה?
דבורה ספיר אליעזר: נכון להיום, מהנתונים שיש לנו בשנה האחרונה, היו שלוש פניות.
דבורה ספיר אליעזר: היו 140 פניות בשנה האחרונה בעניין חוק עבודת נשים, שלוש פניות מהאזור, ועד מרץ השנה אמרנו לעובדות שאין לנו סמכויות אכיפה, ולכן הן יכולות למצות את הדין בדין האזרחי, דרך הלכת גבעת זאב - - -
דבורה ספיר אליעזר: כי זה המצב המשפטי.
דבורה ספיר אליעזר: לכן החלת הצו או החלת החוק בצורה הישירה – ההחלה כשלעצמה היא חשובה כדי שנוכל להפעיל את הסמכויות.
דבורה ספיר אליעזר: זה נכון.
דבורה ספיר אליעזר: הצו נכון להיום חל ביישובים, במובלעות הישראליות.
דבורה ספיר אליעזר: בקשר לדינים השונים שיש לנו.
דבורה ספיר אליעזר: יש דין פלילי ודין מינהלי.
דבורה ספיר אליעזר: כדי להחיל את הדין הפלילי ואת הדין המינהלי ביחס לכלל חוקי העבודה אנחנו צריכים את ההחלה של הדינים דרך הצו של האלוף או דרך חקיקה.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו צריכים החלה ישירה.
דבורה ספיר אליעזר: הדרך שבחרה הממשלה לעשות את זה, זה דרך החלת הצו.
דבורה ספיר אליעזר: אני מנסה רק להסביר את ההליכים.
דבורה ספיר אליעזר: אני רוצה להסביר את ההליכים השונים בקשר לחוק עבודת נשים.
דבורה ספיר אליעזר: הפיקוח שם הוא קצת שונה לעומת החוקים האחרים, ואני תיכף אסביר למה.
דבורה ספיר אליעזר: כיוון שיש ממונה על חוק עבודת נשים כבר מ-2005 – ולפני שהיתה החלה באזור הגענו להסכמה עם ארגוני נשים שונים: נעמ"ת, שדולת הנשים, שבכל פעם שיש פנייה של עובדת, נפנה במקביל למעסיק על מנת שהוא ידע שהוא רשאי לבוא ולבקש היתר לפיטורים או לצמצום היקף משרה – עשינו את זה בידיעה שבהרבה מקרים כשמעמידים את המעסיקים בפני עובדה שהם צריכים לפנות ולבקש היתר, הרבה פעמים הם מחזירים את העובדת לעבודה, ולא רצינו להמתין להרתעה שבענישה, אלא פשוט לפני כן, כבר לפנות למעסיקים ולהגיד להם שיש אפשרות לבקש היתר, ואז למנוע את ההליך האכיפתי הענישתי שיש בחוק, שהוא עונשי-פלילי.
דבורה ספיר אליעזר: תיכף אני אדבר על החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה, שחשוב שגם יוחל באזור, כדי שהתמונה תהיה מושלמת.
דבורה ספיר אליעזר: ההחלה כשלעצמה לצורך הפיקוח לעניין חוק עבודת נשים ולשאר חוקי העבודה, מבחינתנו הוא חיוני, כדי שנוכל להפעיל את סמכויותינו שם.
דבורה ספיר אליעזר: חוק עבודת נשים עוד יותר חשוב, כיוון שיש סמכויות מינהליות להחליט האם להתיר או לסרב לתת היתר פיטורים או לצמצם בהיקף משרה.
דבורה ספיר אליעזר: האכיפה בעניין הזה בדרך כלל פועלת דרך תלונות של עובדות לעומת אכיפה אחרת בישראל שאנחנו יכולים לפנות למעסיקים, לבדוק תלושי שכר, לבדוק אם יש הפרה בשכר מינימום וחוק הגנת השכר.
דבורה ספיר אליעזר: כשמדובר בחוק עבודת נשים בדרך כלל אנחנו מתחילים את האכיפה כשיש תלונה של עובדת שזכויותיה הופרו.
דבורה ספיר אליעזר: כך אנחנו מתחילים את התהליך, ולכן ההחלה כשלעצמה – צריך להבין שגם אם היינו יכולים ללכת בדרך של חוק, ההחלה של הצו כשלעצמה חשובה כדי להניע את התהליך הזה.
דבורה ספיר אליעזר: מבחינת סמכויות הפיקוח – באופן כללי נכון להיום אנחנו יכולים לאכוף רק את חוק שכר המינימום ואת חוק עובדים זרים.
דבורה ספיר אליעזר: שוב, אנחנו מדברים על דין פלילי ומינהלי אל מול דין אזרחי.
דבורה ספיר אליעזר: כשמדובר בדין אזרחי, זכותה של העובדת לפנות לערכאות לבית הדין ולמצות את זכויותיה.
דבורה ספיר אליעזר: גם כשמדובר בחוק כמו חוק שכר שווה לעובדת ולעובד, שם אין סמכויות פליליות, ולכן עובדת שתרצה למצות את זכויותיה, תוכל לפנות לבית הדין לעבודה ולמצות את הזכויות, כשאנחנו יוצאים מנקודת הנחה שכאשר מדובר בעובדת ישראלית ומעסיק ישראלי, כללי ברירת הדין לפי הספרות - - -
תמי סלע: לפי הלכת גבעת זאב את יכולה לפנות.
יעל דולב: כרגע זה מרע את המצב.
יעל דולב: אם עד היום חיינו עם מצב משפטי שבו היו אפס טענות שאין סמכות, כי מכוח ברירת הדין בית הדין לעבודה חל, כרגע מה שיקרה זה שמעסיקים ירוצו - - -
קריאה: זו אפליה בחוק.
קריאה: זה חוק מפלה.
דבורה ספיר אליעזר: אני מנסה להשלים.
דבורה ספיר אליעזר: אני מנסה להשלים - - -
דבורה ספיר אליעזר: בעניין הערכאה, אנחנו חושבים שצריך לבחון אותה לעומק.
דבורה ספיר אליעזר: כפי שהוסבר כאן, הבחינה תוך כדי עבודת המטה במהלך החודש לא היתה מושלמת.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו נשב על הנושא הזה, ואני חושבת שהטענות שהועלו כאן גם ישמשו אותנו לצורך בחינת הערכאה.
איה דביר: סיכמנו שהפתרון הזה הוא פתרון זמני והוא לא מיטבי בנסיבות העניין.
איה דביר: אנחנו בוחנים את החלופות הראויות.
דבורה ספיר אליעזר: נבחן מה יהיה, וכמובן טענות שהועלו כאן הן טענות חשובות שצריך להביא בחשבון גם כשתיקבע הערכאה הסופית באזור.
תמי סלע: הכוונה היא שתיבחר ערכאה שתהיה עם סמכות ייחודית, זאת אומרת, לא יהיו שתי ערכאות מוסמכות.
תמי סלע: זאת האמירה?
דבורה ספיר אליעזר: אני חושבת שהנושא עדיין - - -
תמי סלע: עדיין לא הוחלט לשום כיוון?
איה דביר: הנושא לא הוכרע, אבל שתי החלופות שהונחו לדיון, למעט החלופה של בית משפט לעניינים מקומיים, שנראית הכי פחות נכונה מבחינה מהותית, היו לקבוע מותב של בית דין לעבודה, שופט בית דין לעבודה עם נציג עובדים ונציג מעבידים, והשאלה היתה מה יהיה ביתו של המושב הזה, האם הוא ישב בבתי הדין לעניינים מקומיים בתחומי ההתיישבות או שהוא ישב בישראל, וגם אז הוא יוסמך בכובעו, כפי שהביאה יושבת-ראש הוועדה את הדוגמה - - -
יגאל דילמוני: אישה שגרה בחברון תצטרך לנסוע לאריאל?
יגאל דילמוני: זה 100 ק"מ.
קריאה: היא תצטרך לנסוע לישראל.
איה דביר: רק להעיר הערה אחת.
איה דביר: בית הדין הזה שיוקם, איפה שיוקם, יצטרך לשרת שתי אוכלוסיות: נשים ישראליות תושבות ההתיישבות וגם נשים פלסטיניות שתבואנה למצות את זכויותיהן.
יותם הר-ציון: בפועל ניתן מענה לחוק הטרדה מינית לכל תושבת ביהודה ושומרון מהסיבה הפשוטה שהחוק מורכב משני חלקים: חלק אזרחי, כלומר תביעה אזרחית של תובעת כנגד אותו אדם שיטריד אותה מינית - - -
תמי סלע: זה יהיה לפי כללי ברירת הדין.
יותם הר-ציון: כן, וחלק פלילי.
יותם הר-ציון: החלק הפלילי, משמע חקירה פלילית של משטרת ישראל.
יותם הר-ציון: החלק הפלילי חל על כל עבירה פלילית, לרבות עבירה של הטרדה מינית.
יותם הר-ציון: משטרת ישראל חוקרת וההעמדה לדין בגין עבירות פליליות נעשית במדינת ישראל.
יותם הר-ציון: ולכן אין כל בעיה אם פלוני מבצע עבירה פלילית של הטרדה מינית ביהודה ושומרון, הוא ייחקר ויועמד לדין במדינת ישראל.
יותם הר-ציון: אותה אישה שהוטרדה מינית ביהודה ושומרון, תוכל אחר-כך גם לתבוע אותו אזרחית בישראל, ובית המשפט, לפי כללי ברירת הדין, יחיל את הדין הישראלי, ולכן היא תוכל גם לקבל סעד כספי או סעד אחר לפי הדין הישראלי, ולכן בשורה התחתונה יש מענה לפי החוק למניעת הטרדה מינית, גם לפי החלק האזרחי וגם לפי החלק הפלילי.
שיר-אל נקדימון: מה עם בירור במקום העבודה?
שיר-אל נקדימון: האם מקומות עבודה באזור צריכים לעשות בירור כשיש הטרדה מינית או שהם פטורים?
תמי סלע: אין החלה של זה בצו - - -
יעל דולב: בפרקטיקה עושים, אבל לא כי חייבים.
קריאה: בפרקטיקה הרבה לא עושים, גם בישראל.
ורד פאר-סויד: קודם כול, גם מבחינת חוק היועצות, אתה יודע להגיד לנו אם חוק היועצות חל?
ורד פאר-סויד: מבדיקות שערכתי הוא לא חל.
קריאה: איזה יועצות?
ורד פאר-סויד: יועצות לקידום מעמד האישה.
ורד פאר-סויד: המינוי הוא וולונטרי, ואכן לא בכל המועצות יש ממונות.
ורד פאר-סויד: הרבה דברים לא נכנסים לסל הזה, דווקא דברים שקשורים למעמד האישה.
דבורה ספיר אליעזר: התקנון נכון להיום לא הוחל, אנחנו נחיל אותו.
דבורה ספיר אליעזר: הוא בצוות העבודה, הוא על השולחן במסגרת החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה.
יותם הר-ציון: לגבי החוק הנוכחי, העמדה של משרד המשפטים היא עמדה שמקובלת גם על הצבא.
יותם הר-ציון: אנחנו חלק מאותה עבודת מטה יחד עם משרד הכלכלה ומשרד המשפטים.
יותם הר-ציון: השורה התחתונה שכרגע אנחנו בשלב ביניים.
יותם הר-ציון: זה פתרון ביניים בדרך לפתרון כולל לגבי כל הקובץ של דיני העבודה.
יותם הר-ציון: זה לא פתרון מיטבי, כמו שנאמר כאן, אבל נכון לעכשיו הוא כן פתרון שנותן מענה, הן מבחינת החלת הנורמות, מה שלא היה עד ה-9 באוקטובר, הן מבחינת הקניית סמכויות הפיקוח למשרד הכלכלה, שלא היה עד ה-9 באוקטובר, ומבחינת מתן ערכאה או מתן שתי ערכאות לבחירה, גם זה לא היה.
יותם הר-ציון: השאלה כרגע מה היה עדיף, האם להישאר בלי חוק עבודת נשים עד סיום החלת קובץ החקיקה, או להחיל בינתיים חוק עבודת נשים?
יותם הר-ציון: בעיני לפחות התשובה ברורה, וזה החלת חוק עבודת נשים.
יותם הר-ציון: לעבודת המטה?
קרן דהרי - בן נון: ב-18 בנובמבר דיון לגבי הערכאה.
תמי סלע: בכלל.
קרן דהרי - בן נון: לפני שנסיים את כל עבודת המטה, אנחנו יושבים ישיבות חד-שבועיות - - -
קרן דהרי - בן נון: מה שאני אומרת שאנחנו יושבים מדי שבוע בישיבות עם כל הגורמים הרלוונטיים במשרד המשפטים ועוברים על דברי החקיקה השונים, כדי להחיל את כל דיני העבודה, כל החוקים הקוגנטיים שיקנו את כל הסמכויות ואת כל הזכויות מבחינת הדין המהותי, למרות שמבחינת המשפט האזרחי, כמו שהוסבר פה בהתחלה, מכוח כללי ברירת הדין במשפט הבין-לאומי הפרטי, כל עובד או עובדת, שיגישו תביעה לבתי הדין בישראל, יקבלו את המענה המלא, כפי שהיה עד עכשיו.
יותם הר-ציון: שוב, אמרתי שמדובר בפתרון ביניים, אנחנו בעיצומה של עבודת המטה.
יותם הר-ציון: כרגע, השלב הנוכחי, מדבר על חוק עבודת נשים לאור החלטת הממשלה מה-1 בספטמבר, והתשובות שאנחנו יכולים לתת כרגע הן תשובות ביניים.
יותם הר-ציון: זה המצב.
יותם הר-ציון: אני חושב שהיתרון בהחלת החוק, היום, במועד שבו אנחנו מדברים – היתרונות בהחלת החוק עולים על החסרונות שבאי-החלתו, וזו השורה התחתונה, ואני חושב שצריך לבחון את עבודת המטה בסיומה ולא בעיצומה.
דנה נאור מנדאל: אני חייבת לתקן, רק אמרתי שלא היינו מודעות בכלל לכך שיש בעיה, כי לא קיבלנו תלונות, והפניות היחידות שקיבלנו מאזורים שמוגדרים שטחים, כמו מעלה אדומים וכו', טופלו על-ידינו בדיוק בצורה זהה.
דנה נאור מנדאל: אני רק רוצה להבהיר.
דבי גילד-חיו: אנשים פה אמרו שהם בעד שיהיו זכויות נשים במאה אחוז, לא רק זכויות נשים, כל זכויות העובדים.
קרן דהרי - בן נון: זה לא נכון.
יגאל דילמוני: אני אדבר בקצרה.
יגאל דילמוני: באתי לפה בשם 16 ראשי רשויות מיש"ע, שחתמו בתוך 24 שעות על מכתב שקורא לראש הממשלה להחיל את החוק הזה על יהודה ושומרון.
יגאל דילמוני: שימו לב, הרשויות ביהודה ושומרון הם מעסיקים שמעסיקים מאות ואלפי עובדים ביהודה ושומרון, והם מבקשים להחיל את החוק הזה.
יגאל דילמוני: למרות שהוא יכול אולי לפגוע בהם באיזה צורה, הם מבקשים להחיל את החוק הזה.
יגאל דילמוני: דבר נוסף.
יגאל דילמוני: אני לא בטוח שאלוף הפיקוד, שאתה פה מייצגו, הבין לעומקו של עניין את מה שהוא חתם.
יגאל דילמוני: החתמתם אותו על צו שמפלה נשים ביהודה ושומרון, וזה הרבה יותר חמור ממה שהיה לפני כן.
יגאל דילמוני: היה עדיף שהוא לא היה חותם את הצו, כי לפני הצו היה מצב באוויר שכל אחד יכול לפרש איך שהוא רוצה, ובתי דין לעבודה דנו בחוקי נשים ודנו בנשים שנפגעו.
יגאל דילמוני: אתם יצרתם מצב מפלה בצו של אלוף פיקוד מרכז, מפלה נשים ביהודה ושומרון.
יגאל דילמוני: זה דבר שצריך להיאמר וצריך לדעת אותו.
יגאל דילמוני: צריך להחזיר את הצו הזה אחורה, למחוק את החתימה של אלוף הפיקוד.
יגאל דילמוני: אני בטוח שאלוף פיקוד מרכז, שכולכם מכירים אותו ואת מה שהוא עושה, לא הבין לעומקו של עניין על מה הוא חתם, ואני מבקש לחזור אליו.
יגאל דילמוני: משפט לסיום.
יגאל דילמוני: אני מופתע ונעלב בשם אשתי, אבל גם בשם עוד הרבה נשים ביהודה ושומרון על ההתפתלויות הלשוניות של היועצות המשפטיות כאן כדי לחפות על אותה אפליית נשים, שמוצאות את 1,000 ההתפתלויות הלשוניות בלי להגיד את האמת.
יגאל דילמוני: בנות יקרות, משפטניות יקרות, אם יש אפשרות להשוות בחוק עבודת נשים בין נשים ביהודה ושומרון לנשים שבאו ממקומות אחרים, תחילו את זה בחוק, ואל תתפתלו.
יגאל דילמוני: הקמת בית דין לעבודה באריאל שישרת את תושבת סנסנה הוא לא רלוונטי.
איה דביר: היו דברים מאוד קשים כלפינו, אנחנו מבקשים לענות עליהם בקצרה.
תמר אסרף: מכיוון שאני לא משפטנית ולא עומדת בשום ארגון, אני מרשה לעצמי לעמוד בשם הנשים העובדות שגרות ביהודה ושומרון ורק להגיד לכם: בשבוע שעבר, במסגרת לימודי במדעי המדינה, למדתי שבשנת 1920 התקבלה החלטה באסיפת הנבחרים, הוחלט שיש שוויון בחירה לנשים.
תמר אסרף: היינו בין המדינות הראשונות, אם לא הראשונה שקיבלה את ההחלטה הזאת שנשים הן שוות בזכות ההצבעה לאסיפת הנבחרים.
תמר אסרף: יצאתי מאוד מתרגשת מהעובדה שאני חלק ממדינה שהעקרונות האלה יושבים בלב לבה, ואיך שיצאתי מההרצאה התקשרו אלי להזמין אותי לוועדה הזאת, וגודל השמחה צנח לתובנה שאנחנו יושבות ומנהלות כאן דיון שסותר לדעתי את ההוויה הבסיסית שלנו כמדינה, הנושא הזה של שוויון נשים.
תמר אסרף: לפני שאני מתנחלת, אני קודם כול אישה ואימא ואישה עובדת, ויש לי אמון מלא בממשלה ובכנסת ובך, כיושבת-ראש הוועדה הזאת, שאתם דואגים לי, שאתם דואגים לזכויות שלי, שאתם דואגים לזכויות של העמיתות שלי והחברות שלי.
תמר אסרף: אני מאוד שמחה לשמוע שהנושא הזה חשוב, ואני כאן כדי להגיד שאנחנו נותנים בכם אמון, שכאשר אני הולכת בבוקר לעבודה, אני יודעת שאתם דואגים לזכויות שלי, כי הרבה לפני שיש לי אידיאולוגיה של מתנחלת, אני אישה עובדת ושווה לכל אחת מהנשים האחרות בארץ ובעולם.
איה דביר: שבו וחזרו פה טענות מאוד קשות כלפינו, גם על יחס מפלה.
איה דביר: שוויון זו זכות שניתנת לאנשים שמצבם שווה.
איה דביר: יש פה שתי טריטוריות שההסדרה המשפטית שלהן היא שונה.
איה דביר: טריטוריה אחת מגודרת כשטח מדינת ישראל, טריטוריה אחרת היא טריטוריה שמוחזקת בתפיסה לוחמתית כבר עשרות של שנים.
איה דביר: מדובר במצב משפטי שיוצר מורכבויות לא פשוטות, שאתן אנחנו מנסים להתמודד, ואני מודה שבקושי רב, לאורך השנים, במסגרת תיקונים ושינויים הדרגתיים בתחיקת הביטחון.
איה דביר: זו הסיבה לפער ולשונות בהסדרה, ולו באופן זמני, ועל כך נתנו מענה.
איה דביר: אני חושבת שלא צריך לזלזל באף אחד, ואם רוצים לדבר על רעיונות פוליטיים שעלו פה סביב השולחן פעם אחר פעם, של סיפוח, ראוי לו שהדיון הזה יתקיים בנושא סיפוח ולא אגב דיון בתחיקות ספציפיות שעוסקות בהסדרה של זכויות, שוודאי ראוי לטפל בהן וכך גם נעשה.
איה דביר: אני שבה ומדגישה שהשאלה שהובאה לפתחנו, ניסינו במסגרת הכלים המשפטיים הקיימים ולפי כללי המשפט הבין-לאומי, לתת לה פתרון משפטי מיטבי.
איה דביר: המורכבות שנמצאת פה ברקע היא מורכבות פוליטית.
איה דביר: האם אפשר לומר משהו, רק משפט אחרון?
דנה נאור מנדאל: אני רוצה לומר למען הסר ספק, גם במענה למה שחברת הכנסת מועלם אמרה, שאנחנו מזמינות כל אישה מכל מקום בארץ להתקשר אלינו בטלפון, במייל.
דנה נאור מנדאל: יש לנו קו פתוח, סיוע משפטי חינם, אפשר להיכנס לאתר שלנו.
דנה נאור מנדאל: אם יש לכן פניות, תפנו אותן.
שיר-אל נקדימון: אני חייבת לומר שבפן הפרקטי כן ייצגתי עובדת שעבדה באזור התעשייה ברקן, בתיק לפי חוק עבודת נשים, בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, ואף אחד לא טען בשום שלב לבעיית סמכות, זה היה בבית הדין לעבודה בתל-אביב.
שיר-אל נקדימון: ניהלנו תיק במשך חמש שנים - - -
איה דביר: אני מבקשת שתכבדו את הזכות שלנו לעשות את תפקידנו ולהציג את העמדות - - -
איה דביר: איך את יכולה להשתלח באופן אישי בפקידות, באמת?
תמי סלע: בכלל ליועצות משפטיות, יועצות לקידום מעמד האישה ברשויות המקומיות - - -
איה דביר: אם אפשר רק להפנות אתכם, התשובות מצויות בתקנון המועצות המקומיות (יהודה ושומרון), התשמ"א-1981, שבו מנויים אותם חוקים שהוחלו - - -
איה דביר: התקנון הזה מעודכן - - -
איה דביר: לדוגמה, התיקון האחרון מה-9 באוקטובר כבר מצוי בנוסח המשולב של התקנון.
תמי סלע: אפשר להוציא אותה, השאלה אם יש עוד דברים אחרים שצריך לצרף כדי לקבל את התמונה המלאה.
איה דביר: אם אנחנו לא עוסקים בברירת הדין ובפרשנות החוזה שנכרת בין הצדדים, אלא בהחלה באמצעות תחיקת הביטחון, זה המקור.
תמי סלע: צריך לעבור על כל הרשימה.
תמי סלע: מה חל באמצעות תחיקת הביטחון ומה לא הוחל באמצעות תחיקת הביטחון, ואז צריך לבחון אם יש באמת חוקים שמוצדק לפנות ולשאול האם יש כוונה להחיל.
תמי סלע: אם לא, מדוע.
איה דביר: הדיון בנושא הערכאה המוסמכת, לפחות דיון ראשון מאז תיקון חוק עבודת נשים, זה ב-18 בנובמבר.
איה דביר: אם נצליח להגיע להסכמות, מן הסתם הדיון הזה יספק וכבר יהיה אפשר לתקן.
איה דביר: ואם יהיו מחלוקות, מן הסתם יהיה צריך לעלות לערכאות גבוהות יותר ולראות מה תהיה ההכרעה.
איה דביר: לכן אני לא יכולה להגיד זמן סופי, אבל אנחנו בוודאי נוכל לעדכן טוב יותר איפה הדברים נמצאים.
איה דביר: לגבי עבודת המטה כולה, נקצבו לנו ארבעה חודשים במסגרת החלטת הממשלה, ואנחנו מנסים להתכנס לאותו פרק זמן.
איה דביר: חלפו חלק מהם.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו מעורבים בצוות, גם בצוות של הצו ובכלל בהחלה של חוקי העבודה.
דבורה ספיר אליעזר: אנחנו ממש רוצים שתהיה החלה של דיני עבודה באזור, ואנחנו עובדים קשה על הנושא הזה.
אורית סוליציאנו: אני רוצה להודות לחברת הכנסת עליזה לביא ולחברת הכנסת אורלי לוי.