GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: בגלל שבחוק הזה התאפשר לנו מנגנון של אכיפה, אמרתי, בסדר, יש לנו חוק שלנו, אנחנו לא נזקקים ממש לזה, יש כאן תוספת, אז אני אכנס לחבילה הזאת משום שאני לא אצור מנגנון אכיפה.
יעל דיין: עם נשים ערביות, השאלה אם אישה ערביה ואישה יהודיה באות לוועדת מכרזים ובא גבר ובא נכה שהוא ערבי - - -
קריאה: אישה נכה ערביה.
יעל דיין: אישה נכה ערביה זה הכי טוב.
קריאה: רק לא אמרתם אם היא מתאימה לתפקיד או לא מתאימה.
יעל דיין: לא, אני מדבר על שוות כישורים.
יעל דיין: זו לא דוגמא לצורך בדיחות הדעת.
יעל דיין: יש אינפלציה מסוימת בהעדפות מתקנות בנקודה מסוימת כשבתוך הקבוצה שהיא קבוצה מקופחת נוצרות תת-קבוצות, שכל אחת מקופחת יותר.
יעל דיין: אפשר להגיד שהבדואיות יותר מקופחות ממוסלמיות בערים משותפות או מנוצריות, ואז נזדקק לעוד העדפה מתקנת כדי ליצור שוויון הזדמנויות.
יעל דיין: אני מבקשת מעצמנו, מהמחוקקים, מאוד להיזהר ולהישאר בדרישה שקבוצת האם, במקרה זה נשים, שהיא מקופחת בכל החלקים שלה, תקבל הגנה ותמיכה בקידום והכשרה כקבוצה ולא תת-קבוצות, על-פי חוק, כי יש כאן סיכון מסוים שאז תהיה הצטברות של כישורים לצורך המכרז, מלבד הכישורים שכמובן צריכים להיות דומים.
יעל דיין: לא סתם אמרתי אישה שגם עדיף שתהיה כהת עור ועם דת כזו או אחרת, והיא גם ערביה והיא גם בקו העימות והיא גם נכה, אז כאילו יש הצטברות.
יעל דיין: זה לא נכון.
קריאה: אמפירית זה לא קורה.
יעל דיין: זה לא קורה, אבל חוק כמו שחברת הכנסת חוסניה ג'בארה מציעה, שהוא חוק על חוק בתוך הנשים לעשות העדפה, הייתי נזהרת מזה.
יעקב טרפוצ'ניק: אני סמנכ"ל במרכז למיפוי ישראל והגעתי לכאן מתל-אביב, מתוך כוונה לתרום לדיון הזה, ושמעתי פה דברים שמאוד השכילו אותי.
יעקב טרפוצ'ניק: אנחנו עוסקים במקצוע מאוד נדיר במדינת ישראל, מודדים מוסמכים.
יעקב טרפוצ'ניק: יש בסך הכול 722 כאלו במדינה.
יעקב טרפוצ'ניק: מתוכם שתים-עשרה נשים, חמש מתוכן עובדות אצלנו, שלוש קיבלו את הרשיון בתקופה של שלוש השנים האחרונות, בעידוד של המנכ"ל שלנו ושלי.
יעקב טרפוצ'ניק: אנחנו עוזרים גם לממונה ומקדמים את הנשים, אני לא חושב שתוך העדפה מתקנת, אלא אנחנו רוצים שיהיה להן ייצוג הולם בדרגות השונות.
יעקב טרפוצ'ניק: הבעיה שאני רוצה להציג הוצגה כבר אבל אני רוצה להדגיש אותה.
יעקב טרפוצ'ניק: כאשר אין תקציב לממונה ואין לה תקן, למעשה התפקיד שלה מעוקר, ואם היא רוצה לעבוד ביעילות היא או פוגעת בתפקיד המקורי שלה וזוכה לביקורת מהממונה שלה, שיכול לפגוע בקידום העתידי שלה, או שהיא מוותרת במקום החשוב הזה שנקרא מעמד האישה.
יעקב טרפוצ'ניק: לכן אני קורא לוועדה לתת לנשים האלו אמצעי עבודה.
יעקב טרפוצ'ניק: הדבר הבא שאני רוצה להגיד, ואני תומך במה שאמרה רונית לב-ארי פה מקודם, צריך לשנות קצת את הקו המיליטנטי לקו יותר הסברתי.
יעקב טרפוצ'ניק: כאשר בן-אדם יושב פה די בודד והוא מרגיש מותקף, האינסטינקט הראשון שלו יהיה לעשות התקפת נגד.
יעקב טרפוצ'ניק: אם הקו יהיה כמו שאמרה חברת הכנסת מאור בתחילת דבריה, של הסברה נכונה, של עמידה בתקיפות על הדברים, אבל לא באכיפה משפטית ואיומים, ועדות המכרזים יתפקדו הרבה יותר טוב לקראת היישום של החוק ולא יגידו שלמעשה שני האנשים לא היו באותה רמה בדיוק לכן הועדף הגבר.
יעקב טרפוצ'ניק: כי למצוא תירוצים כדי להעדיף את הגבר על פני האישה זה דבר קל מאוד, כי אין לנו מדד מאוד קשה להגיד ששני אנשים שעומדים בפנינו הם באמת אותו דבר, ואף אחד לא יתפוס ועדת מכרזים בקטע הזה, לכן אולי גם התביעות נמוכות.
יעקב טרפוצ'ניק: אבל אני אומר, אנשים שיושבים בתפקידים שלי, שיקבלו את המסר הנכון, ואני בתור בן-אדם שלוחם בתאונות הדרכים הבאתי בפני אותו כנס שהזכירה רבקה שקד, את הנושא שלי, ביוזמה אישית, אפשר להעמיד דברים ולא התביישתי בכנס הקודם לקום ולהגיד, שבכנס הבא אני דורש במפגיע שנושא תאונות הדרכים יעלה על האג'נדה.
ענת מאור: מה עם נושא הנשים?
יעקב טרפוצ'ניק: בפעם הבאה.
יעקב טרפוצ'ניק: אני אתגייס גם לנושא הזה ואני יכול להביא אותו ל-BOARD.
יעקב טרפוצ'ניק: הנושא הוא חשוב וצריך להיות מוצג נכון, והייתי מאוד רוצה שבוועדה כזאת לא נשב שניים בודדים מקרב הסמנכ"לים אלא שיהיו פה יותר.
יעקב טרפוצ'ניק: אני מדבר על גברים.
יעקב טרפוצ'ניק: אני מבין שישבו והלכו.
יעקב טרפוצ'ניק: בעיית שעות העבודה לא צריכה להיות מכשלה.
יעקב טרפוצ'ניק: צריך לקחת את הנושא הזה בחשבון, ונאה דורש נאה מקיים.
יעקב טרפוצ'ניק: מנהלת משאבי אנוש שלי יש לה שבעה ילדים, כעת היא בחופשת לידה, ואנחנו נותנים לה את הגיבוי, מקבלים ממנה סיוע כמה שהיא יכולה, ואף אחד לא חולם לדחוק את רגליה או להגיד שהיא לא טובה בגלל העניין הזה, ומה שמנסים לנחם אותי, שיש איזה גיל - - -
קריאה: היא משתבחת עם כל לידה.
יעקב טרפוצ'ניק: היא משתבחת בבית אבל בעבודה היא נעדרת, יש לה חופשת לידה.
קריאה: נהדרת.
יעקב טרפוצ'ניק: נהדרת, כן.
יעקב טרפוצ'ניק: בכל מקרה, אני מוכן לתרום מהניסיון שלי ומהידע שלי ולעזור בכל דבר שיידרש.
יעקב טרפוצ'ניק: הממונה ואני אצלנו במשרד רואים עין בעין את הנושא, ולמרות שהחשבת שלנו היא אישה והיא מוצאת לה תקציבים מתחת לאדמה בשביל לעשות את הפעילויות, אני אומר שצריך לתת לזה את הכלים, כי גם ההיבט הארגוני הוא חשוב ולא רק ההיבט הייצוגי.
יעל דיין: במשפט אחד כמה שנספיק משרד העבודה והרווחה – עדנה גרוס, איטה אטיאס.
יעל דיין: אני מבינה שהן היו והלכו, אולי לוועדה אחרת.
יעל דיין: אפרת ישראלי מנעמ"ת, בבקשה.
אפרת ישראלי: אני מצטרפת לברכות לרבקה שקד.
אפרת ישראלי: אנחנו כל שנה נמצאים בסיטואציה הזאת כמעט באותו הרכב.
אפרת ישראלי: כל הכבוד לך שאת מחזיקה מעמד והגעת עד הלום.
אפרת ישראלי: אני מקווה בהזדמנות זאת שמעמדך ושכרך נקבעים בהתאם לעבודה המצוינת שאת עושה, ואם לא, תבואי לנעמ"ת, אנחנו נטפל בזה.
אפרת ישראלי: ..
אפרת ישראלי: לגבי הנושא עצמו, שתי הערות: הייתי בקשר עם ממונה באחת המשרדים הממשלתיים והצענו לה שיתוף פעולה עם נעמ"ת בכל מיני דברים.
אפרת ישראלי: אחד הדברים ששמעתי ממנה זה יראה מהצוות המנהל אצלה במשרד.
אפרת ישראלי: מבחינת מעמדה, גם דרגתה וגם עמדתה במשרד, היא לא היתה מסוגלת לעמוד מול הצוות הניהולי הבכיר ובאמת להגיד להם, תשמעו, הסיטואציה במשרד היא כזאת שלא רק שהיא מטפחת נשים אלא היא בפירוש עושה את הדבר ההפוך, ואני כממונה על מעמד האישה רוצה שתעשו כך ומציעה שתעשו כך וכו'.
אפרת ישראלי: אני לא באה אליה בטענות, חס וחלילה, אני חושבת שהיא מאוד רצתה ומאוד השתדלה וביקשה לקבל סיוע.
אפרת ישראלי: אני מדברת על הסיטואציה.
אפרת ישראלי: הסיטואציה הזאת טעונה בדיקה ותיקון.
אפרת ישראלי: זאת אומרת, כמו שקבענו שבחוק המינויים במועצות המקומיות תהיינה נשים מדרגות מסוימות ומעלה, בדרגות הבכירות במועצה - - -
קריאה: הדרגה לא קובעת את אפשרות ההשפעה.
אפרת ישראלי: אולי לא רק הדרגה.
אפרת ישראלי: צריך לבדוק את הנקודה הזאת כי לפעמים היא מפריעה לממונה במילוי תפקידה.
אפרת ישראלי: הדבר האחרון שרציתי לומר, שאנחנו במחקרים השונים מצאנו שנשים עובדות מאוד נחוץ לטפח עבורן מנגנונים שיסייעו להן למעשה להמשיך את הקריירה שלהן.
אפרת ישראלי: כמו למשל אותם מנגנונים עתיקי-יומין מצוינים של מעונות היום, שמסייעים לנשים לצאת מהבית ולהיכלל בשוק העבודה.
אפרת ישראלי: אני רוצה לשאול את הנציב, מה דעתו על הגבלת שעות עבודה במשרד, שנניח שאחרי חמש יהיה אסור לעבוד במשרד ממשלתי?
אפרת ישראלי: מעבר לחיוך, הרעיון הוא לא מקורי שלי, אלא הרעיון הזה מיושם במספר חברות פרטיות ובמספר חברות בעולם, לא בארץ, בגרמניה, בצרפת.
אפרת ישראלי: הרעיון כמשל.
אפרת ישראלי: אנחנו צריכים לחפש כל דרך אפשרית על מנת שנוכל לסייע לנשים להשתלב בשוק העבודה וכמובן להתפתח ולקדם את הקריירה.
אפרת ישראלי: כל המערכת במדינת ישראל חייבת לסייע לזה, החל מתחומי החינוך וכלה בתחומים השונים והמשונים שקיימים, אם זה צבא והוראות נציבות וכו'.
אפרת ישראלי: מה שאני אומרת, בואו נשב פעם עם צוות יצירתי, עם אנשים מכל תחומי החיים האפשריים, ונחשוב על כל מיני מנגנונים נוספים, שניתן וכדאי היה לפתח על מנת לסייע לנשים.
אפרת ישראלי: לא נפסול שום מנגנון, ננסה לבדוק את יכולת היישום שלו, ואולי באיזשהם תהליכים שונים, יצירתיים, נגיע לכמה הצעות סבירות שאולי אפילו תהיינה חדשניות, לא רק במדינת ישראל אלא בעולם כולו.
יעל דיין: נשמח להיות המען של הצעות כאלה.
יעל דיין: אילה גליקסברג, בבקשה.
ד"ר איילה גליקסברג: ציינתי את העניין שמשחררים עובדת מתפקיד אבל לא משחררים את התקן.
ד"ר איילה גליקסברג: אז זה נחמד מאוד, את יכולה ללכת אבל הבעיה מה יהיה.
ד"ר איילה גליקסברג: אני יודעת על מצב שמוכנים לקבל אותה בדרגה גבוהה יותר, ואז היא נופלת בין הכיסאות.
ד"ר איילה גליקסברג: הדבר השני, העניין של הממונות, כפי ששמעתי כאן ואני יודעת גם מידיעה מוקדמת, זה בדיוק כמו ההישג הנפלא של יועצות ראש העיר למעמד האישה.
ד"ר איילה גליקסברג: תפקיד מצוין, ואני כמנהלת מועצת הנשים העירונית בגבעתיים מכירה את זה, תפקיד מצוין ללא תקציב, ללא עוד דברים כדי להפעיל את זה.
ד"ר איילה גליקסברג: זו מחמאה נהדרת, התנדבי, בדיוק כמו מעונות הילדים שארגוני הנשים הקימו, המדינה שכחה וזה נשאר בידי ארגוני הנשים, ולכן המעונות לא יכולים לקלוט את כל הנשים שרוצות להתקדם בעבודה ומוכנות להישאר עד חמש אם הילד יהיה במעון לפחות עד ארבע.
ד"ר איילה גליקסברג: כלומר, זו נשארה הבעיה שלך – או תתמודדי או תתמוטטי, אבל שלב ביניים הוא די קשה.
ד"ר איילה גליקסברג: הנקודה שנראה לי שכדאי להרחיב בה, כמו הרבה דברים, היא שידע הוא כוח.
ד"ר איילה גליקסברג: הנציב ציין שנשים אינן מגישות מועמדות.
ד"ר איילה גליקסברג: השאלה מתי מגיע המידע הזה לנשים, האם הוא לא מגיע לאחר שעבר ידיים רבות, מין סינון כזה, והן מיודעות רק לאחרונה - - -
שמואל הולנדר: מודעה בעיתון.
ד"ר איילה גליקסברג: אבל אז כבר מודיעים להן שהמודעה הזאת כבר נתפרה.
ד"ר איילה גליקסברג: אנחנו יודעים שבין השיטין יש יותר מאשר בשיטין עצמם.
ד"ר איילה גליקסברג: השאלה מהי הפריסה של המידע בקרב הנשים העובדות במשרדים.
ד"ר איילה גליקסברג: אני חושבת, רבקה, בעבודתך המצוינת ודאי בדקת את זה, או תבדקי את זה, מתי מגיע המידע לנשים ולאיזו פריסה הוא מגיע.
דורית שביל: אני הממונה במשרד החוץ.
דורית שביל: רציתי להתחבר למה שאמרו אפרת ישראלית והסמנכ"לית של משרד התשתיות בעניין מעונות יום.
דורית שביל: זה נכון שנשים רבות נאלצות, לא בגלל שהן רוצות, ללכת בשלוש, ואנחנו חוזרים לנושא של מעונות יום.
דורית שביל: משרד החוץ ומשרדים נוספים שכבר קיימים במשרד הלאום, התחלנו להתארגן כדי לנסות ולהקים, אני מקווה בעזרת הרשות, מעון יום שיהיה משבע עד שבע, לא כדי שהילדים יהיו שם משבע עד שבע, אלא כדי שזה יאפשר את הגמישות המרבית לנשים שבאמת תרצינה להתקדם.
דורית שביל: בעניין הזה נזדקק גם לעזרה של מינהל הדיור הציבורי, ואני מקווה שגם של הנציבות, כי הדבר הזה הוא מרכזי.
דורית שביל: ביקרנו כמה ממונות שהמשרדים שלנו היו ויהיו בקריית הלאום במעון שקיים, וראינו שהוא ממוקם שמאוד קשה להביא לשם ילדים מכיוון שיש שם מדרגות.
דורית שביל: צריך לחשוב על פתרון יצירתי בקריית הממשלה למעון שיספק את הצרכים ואת הביקוש של הנשים.
דורית שביל: דבר נוסף: בסיועה של עורכת-הדין רבקה שקד אני כן חברה בוועדת מינויים, גם העליונה וגם השנייה של משרד החוץ, ובמהלך השנה הזאת ארבעים נשים קיבלו מינויים.
דורית שביל: אגב, לא כולן קידום, חלקן זה נשים שניגשו למכרזים וקיבלו מינויים, שחלקם מינויי רוחב, ומחר הזמנתי את כולן להרמת כוסית בשביל החלק הנחמד של הערב.
דורית שביל: אני חושבת שזה חלק חשוב בעשייה שלנו, ואת עצמי לפחות הצלחתי לשים על המפה, כי אם ערב ועדת מינויים מצלצל אלי אחד מחברי הוועדה הבכירים ואומר לי, את יכולה לעדכן אותי עוד רגע מה אומר בדיוק החוק להעדפה מתקנת, אז אני חושבת שבדבר הזה כן השגתי משהו.
יעל דיין: אולי המכרזים לא מגיעים אבל החוק מגיע.
יעל דיין: אני צריכה לסכם לפני שהנציב יאמר משהו, ואולי גם רבקה שקד תרצה להוסיף.
יעל דיין: אני רוצה כדור אחד להעביר לארגוני הנשים וגם לממונות, כמובן.
יעל דיין: אנחנו דנים בזה בערך בכל ישיבה בהקשר אחר – לא מי אשם, אבל העניין שנשים לא מתמודדות, נשים לא מודעות; אני לא יודעת, אם כפי שנאמר כאן, זה ביצה ותרנגולת, אבל ברור שנשים שמרגישות חסימה בקטע העליון הזה והן כן מוכשרות והן כן עובדות בדבר שמספק אותן, הן נוטות פחות.
יעל דיין: זה כמו בפוליטיקה.
יעל דיין: אנחנו שואלים את עצמנו מדוע אין מתמודדות ראויות, ויש שופטות ויש נשים באקדמיה, ולמה הן לא רוצות להיכנס למסלול כזה של מכרזים.
יעל דיין: זה לא משום שנשים מצפות שיגישו להן את זה.
יעל דיין: זה לא ללכת על בטוח, שאם נגיש את זה על מגש של כסף תהיינה יותר נשים.
יעל דיין: יש נשים משכילות, יש נשים מוכשרות, אני חושבת שהעבודה כאן מוטלת עלינו, גם על ארגוני הנשים שהתחילו בתנופה גדולה עם הדירקטוריונים, ועשינו רשימות, ועשינו קורסים של הכשרה באמת בעלי משמעות, ויש היום קורסים להעצמה כמעט בכל רשות ובכל מסגרת.
יעל דיין: הדברים האלה צריכים להתנקז לאיזשהו מנגנון שידאג לקשר בין המכרזים ובין השמות, לעודד נשים לגשת למכרזים, ולפי דעתי, הקטע הזה הוא בר-תיקון לא על-ידי משרדי הממשלה.
יעל דיין: מצדי, אנחנו נפנה לכל השרים ולכל המנכ"לים, כפי שאנחנו עושים כל פעם שיש ממשלה חדשה, כאשר אנחנו מביאים לתשומת לבם גם את הוראות החוק, גם את הצורך הציבורי וגם את הרווח הפוליטי, שהיום הם מבינים אולי יותר מאשר אי-פעם, שנשים זה כוח פוליטי, מחצית האוכלוסייה, ואתה לא עושה עמנו חסד אלא אתה עושה עם עצמך חסד באותה מידה.
יעל דיין: זה צו חברתי, בין אם הוא על-פי חוק ובין אם לא.
יעל דיין: הזמן להבין את זה הוא שונה, ועד שהאסימון נופל בדרך כלל השר הוא כבר לא שר והשרה לא שרה והמנכ"ל כבר מתחלף.
יעל דיין: אבל בדרך כלל העידוד בא מרמת ראש הממשלה, אני מוכרחה להגיד.
יעל דיין: גם נתניהו, גם ברק וגם ראש הממשלה המכהן, אריק שרון, הדלת שלהם פתוחה אלי, אולי כי הם מכירים את הכוח הפוליטי, אבל ההידברות שלי נעשית דרכם, ואז הם כאילו מעבירים לשרים ולמשרדים.
יעל דיין: אבל אצלם הדלת הכי פתוחה, וזה טבעי, יש להם ביטחון עצמי של ראש הממשלה, הם לא צריכים לרדת על הבנות.
יעל דיין: אני אנסה עוד פעם עם ראש הממשלה הנוכחי לא רק בעניין אלימות, שכולם פתוחים בעניין הזה, כי הישיבה היום היא ההפך מהישיבות שיש לנו בנושא אלימות.
יעל דיין: אנחנו לא מדברים על האישה כקורבן, אנחנו מדברים על האישה כשווה וכמקודמת ומתקדמת.
יעל דיין: אני רוצה להגיד לך, יעקב טרפוצ'ניק, אל תרגיש לא נוח.
יעל דיין: אתה אומר, אנחנו כל כך בודדים ותוקפים אותנו, בחייך, אל תרגיש לא נוח שאתה במיעוט.
יעל דיין: תבוא אתי לכל אחת מהוועדות שאני מכהנת בהן או משתתפת בהן – תבוא אתי לוועדת החוץ והביטחון מחר בבוקר, או לוועדת החוקה, או לוועדת הכספים או הכלכלה, וואלה תרגיש רוב.
יעל דיין: לא תהיה לך שם את הרגשת הבודדות, ודאי לא יתקיפו אותך בשל היותך במיעוט.
יעל דיין: הוועדה הזאת היא תמונה נכונה מבחינתי, מבחינת הגישה שלה, אבל מבחינת היחס בין נושאי תפקידים ומבצעים ומקבלי החלטות, הוועדה הזאת היא "קסוקרית", היא לא בדיוק נותנת את התמונה.
יעל דיין: הרבה נושאים שהועלו כאן, כמו עניין המעונות, כמו שכר לממונות וליועצות ברשויות, אנחנו מנסים לטפל בהם בשוטף, ובוודאי כל שנה כאשר מגיעה עת התקציב, כי זה הזמן.
יעל דיין: אנחנו מדברים כאן לא על תקנים נוספים אפילו אלא על תקצוב בתוך המסגרות הקיימות.
יעל דיין: השנה אנחנו כמעט באין-אונים, כי, כמובן, תקציב הביטחון, לא ששוכנעתי בזה, אבל יש קיצוץ אמיתי בכל המשרדים ואני בספק אם מישהו יתן עדיפות לאחד מהנושאים שלנו.
יעל דיין: בעניין המעונות אנחנו בהליך של חקיקה – ניכוי או זיכוי ממס הכנסה או קצבה של הביטוח הלאומי.
יעל דיין: אין טעם להיכנס לזה עכשיו, ובשמחה אני אזמין לישיבות הנוגעות בדבר.
יעל דיין: היתה לי התכתבות, היחידה שהיתה לא נעימה, עם הנציב, ביחס למעמדו של האגף לקידום נשים ושילובן במערכת השירות הציבורי.
יעל דיין: הנציב חשב שאני נכנסת כאן לקטע שממש לא ענייני.
יעל דיין: אני לא יודעת, אולי אני לא מגדירה את מה הוא ענייני וזה לא מוגדר בשום תקשי"ר.
יעל דיין: אני נבחרת, יושבת-ראש ועדה, ענייני הוא כל דבר שזז וקשור בענייני מעמד האישה, בין השאר, מעמדו של האגף בתוך הנציבות.
יעל דיין: אם יש X אגפים שעוסקים בקבוצות אוכלוסייה, בין אם זה גמלאים או אגפים אחרים, ועברתי על כולם, והאגף שלנו, האגף המקדם אותנו הוא לא במעמד שווה, אני חושבת שלפחות זכותי להציג שאלה על זה וזו לא זכות שנטלתי לי שלא כדין.
יעל דיין: השאלה הזאת עדיין תלויה ועומדת, והייתי מעדיפה אם רבקה לא היתה יושבת כאן, אבל זו בעיה.
יעל דיין: אתה רואה את זה בכל הרמות.
יעל דיין: תראה את המיקום של רונית לב-ארי, שהיו צריכים להילחם על המיקום שלה בהשוואה למנהלי רשויות והתקציב שלהם, בין אם זה רשות הסמים או הנמלים או כל רשות אחרת.
יעל דיין: תראה את הממונות במשרדי הממשלה, ועכשיו את היועצות ברשויות.
יעל דיין: הן אחת מארבע הדרגות אבל בלי שום תגמול נוסף, וכאן אנחנו מדברים על אגף שצריך להוביל, לא אגיד את המילה פמיניזם, אבל צריך להוביל את תפיסת העולם השוויונית.
יעל דיין: אני לא מחייבת אף אחד בפמיניזם במשמעות שאני נותנת לו, אבל בוודאי תפיסה שוויונית.
יעל דיין: לא נעים לי להגיד לך, כבוד הנציב, אבל רבקה שקד היא הדגל שלך לגבי מחצית האוכלוסייה במדינת ישראל, ויותר ממחצית מהעובדים בשירות המדינה שאתה מופקד עליהם.
יעל דיין: לכן חשבתי להתנצל על אי-הנעימות שהיתה.
יעל דיין: אני רוצה לבקש, לחזור ולבקש לבחון את המיקום של האגף ולא לקחת את זה אישית, כי אם היינו לוקחים את זה אישית היינו עושים ממנה נציב במקומך.
שמואל הולנדר: אני בהחלט מוכן להמליץ שהיא תחליף אותי.
יעל דיין: היא בהחלט מתחתיך.
שמואל הולנדר: אומר כמה מילים כי הזמן קצר.
שמואל הולנדר: למעשה, לחלק גדול מהדברים התייחסתי עוד בפתח דברי.
שמואל הולנדר: הייתי אומר שתיים-שלוש נקודות: לדבריה של חברת הכנסת ענת מאור – אנחנו בניגוד למשל לרמטכ"ל בצבא ובניגוד אפילו למינויים
שמואל הולנדר: של דירקטורים של שרים, הנציבות לא ממנה.
שמואל הולנדר: הרמטכ"ל אין לו שום בעיה להחליט שמחר קצין חינוך ראשי תהיה קצינת חינוך ראשי ותהיה אישה, או כל תפקיד בכיר אחר.
שמואל הולנדר: אין לו שום בעיה.
שמואל הולנדר: נציבות שירות המדינה לא ממנה.
שמואל הולנדר: בשירות המדינה אנשים נבחרים על-ידי ועדות מכרזים.
שמואל הולנדר: ועדות מכרזים מורכבות ממאות אנשים, אם לא מאלפי אנשים שונים שמלקטים אותם כל פעם לצורך מינוי אחר או בחירה אחרת.
ענת מאור: איך הם יודעים על החוק?
שמואל הולנדר: בוועדת המכרזים המרכזת מודיעה להם, החוק אומר כך וכך, אבל הבחירה וההחלטה היא שלהם, והם מהווים טריבונל שדומה קצת לבית משפט והם מחליטים.
שמואל הולנדר: ברגע שהם מחליטים שפלוני הוא הכשיר ביותר, שום נציב ושום כוח שבעולם, גם לא בית-משפט לא יכול להתערב, אלא אם כן נפל פגם מהותי במכרז מבחינה משפטית.
שמואל הולנדר: זו הבעיה.
שמואל הולנדר: לכן צריך להפעיל פה הרבה מאוד חינוך, הסברה והדרכה כדי להטמיע בתוכם את העניין הזה, ועל זה דיברתי בפתח הדברים.
שמואל הולנדר: אבל אני לא יכול לתת הוראה על מינוי.
שמואל הולנדר: אני גם לא יכול לבטל החלטה של ועדת מכרזים.
שמואל הולנדר: הוא הדין במינוי בפועל שגם זו סמכות של המשרד.
שמואל הולנדר: צריך לזכור, כשאנחנו מדברים על אכיפה, אם מדובר בהטרדה מינית, זה פשוט מאוד: כשמישהו מואשם בהטרדה מינית יש לי סמכות להשעות אותו, להעמיד אותו לדין, לדרוש את פיטוריו.
שמואל הולנדר: כאן סמכות האכיפה היא מאוד מוחשית וברורה.
שמואל הולנדר: כשאנחנו מדברים בתחום הייצוג ההולם, האכיפה היא מושג שהוא מאוד יפה אבל מה עומד מאחורי זה?
שמואל הולנדר: כמו שאמרתי, אני לא הממנה.
שמואל הולנדר: יכול להיות שיש מדינות שבהן נציב שירות המדינה הוא הממנה, אבל אין שום השפעה על ועדת מכרזים.
קריאה: אבל על הרכב הוועדה יש שיקול דעת והשפעה לנציב.
שמואל הולנדר: מה זאת אומרת הרכב הוועדה?
שמואל הולנדר: הרכב הוועדה הוא פונקציה של התפקיד, של המשרה, של הדירוג.
קריאה: אם יש יושב-ראש ועדה שהוא חבר קרוב מאוד או מקורב מאוד, מה יש כבר לדרוש?
קריאה: על מה כבר אפשר להסתכל?
קריאה: אני חוויתי את זה באופן אישי.
יעל דיין: זה נושא אחר לזמן אחר.
שמואל הולנדר: לגבי מעמד הממונות: אני מסכים לגמרי עם כל מה שנאמר פה.
שמואל הולנדר: אני חושב שהממונות צריכות להיות בתקן ייחודי שמיועד רק לתפקיד הזה.
שמואל הולנדר: זה בהחלט "פול טיים ג'וב".
שמואל הולנדר: אני בטוח, אגב, שהן צריכות לקבל יותר תקציבים, אבל הדבר הזה באמת לא בידי.
שמואל הולנדר: אני לא הממונה על התקציבים, ואני עצמי כשאני זקוק לתקציבים, אני מחזר על הפתחים באגף התקציבים בדיוק כמו כולנו.
שמואל הולנדר: לכן אני חושב שכדאי לזמן לאחת הישיבות הבאות את הממונה על התקציבים ולראות מה אפשר לעשות.
יעל דיין: התשובה ידועה מראש, והיתה לנו הברירה לא ממונות ולא יועצות ולא תקציב, או בכל זאת לחדור פנימה לתקנים שקיימים ולנסות.
שמואל הולנדר: אני בכל אופן תומך תמיכה מלאה בעניין הזה, ללא כל סייג.
ד"ר איילה גליקסברג: הוועדות מורכבות בצורה שווה משני המינים?
שמואל הולנדר: לצערי, דווקא הנשים בוועדות הן אלה שלא רוצות לבחור בנשים.
שמואל הולנדר: זה לא תמיד עוזר לנשים.
יעל דיין: כמו בבתי-משפט.
שמואל הולנדר: לגבי השאלה של הרבנית גליקסברג לגבי המידע, המידע מגיע באותה מידה ובאותה דרך לכולם.
שמואל הולנדר: המידע מגיע באמצעות מודעות בעיתונים, פרסומים במשרד, אינטרנט, שזה בעצם הכלי.
שמואל הולנדר: הגישה היא באותה מידה חופשית ופתוחה לנשים כמו לגברים, כך שאין בעניין הזה שום העדפה.
יעל דיין: לכן צריך שנתרכז כולנו בחיבור בין המכרז ובין מועמדות שנמצאות אלינו.
שמואל הולנדר: אני רוצה להתייחס לנקודה שהעלתה נציגת נעמ"ת, אפרת ישראלי,
שמואל הולנדר: לגבי הגבלת שעות העבודה.
שמואל הולנדר: זה ללא ספק היה עוזר לנשים, כי אחת הבעיות זה שעות העבודה המאוחרות.
שמואל הולנדר: אם אתה חשוב, אם אתה בכיר, אתה צריך להראות גם שאתה נמצא עד השעות המאוחרות.
ענת מאור: מתחמקים מהבית סתם.
שמואל הולנדר: רציתי להגיד שזה יכול להעלות את אחוז הגירושין.
שמואל הולנדר: .. הרבה אנשים פשוט לא רוצים לבוא הביתה.
שמואל הולנדר: אני לא שולל את ההצעה על הסף, אבל אני חושש מאוד שהיא מאוד קשה, אם בכלל, ליישום, בגלל אלף ואחת סיבות.
קריאה: ערך המשפחה הוא שכולם נהיה בבית בחמש עם הילדים.
קריאה: שמואל הולנדר אבל לא כולם רוצים את זה.
קריאה: לא תמיד הילדים גם רוצים שההורים יגיעו מוקדם.
קריאה: אבל אני בהחלט פתוח לכל רעיון או לכל מחשבה מה אפשר לעשות.
יעל דיין: אני רוצה להודות לכולם.
יעל דיין: כפי שציינתי, היום לא עסקנו בנושאים של האישה כקורבן, רק אני מבקשת לקראת הדיון שיהיה בנובמבר לגבי הטרדות מיניות כשנקבל את הדיווח, שנבדוק אם יש קורלציה בין ההטרדות המיניות וקידום נשים במשרדים השונים.
יעל דיין: לפני הישיבה ציינתי לא לפרוטוקול, ואני חוזרת ומציינת, שחשיבות הישיבות האלה היא לא בנוכחות חברי הכנסת, שבאים או לא באים, אין דרך לחייב אותם, אלא בנושאים שאנחנו מעלים על סדר היום של הוועדה.
יעל דיין: הסיכומים שלנו נכנסים לא רק לפרוטוקול, אלא גם מודפסים בתפוצה גדולה.
יעל דיין: השבוע הוא השבוע לפני האחרון של העבודה הסדירה של הכנסת.
יעל דיין: לכן, אנחנו בלחץ של שתי ישיבות ביום.
יעל דיין: בנוסף ישנן גם הוועדות האחרות שמתכנסות.
יעל דיין: לכן, אנחנו מתפצלים ומתחלקים.
יעל דיין: מי שרוצה לשמוע ברגע את ראש השב"כ לא יבוא הנה.
יעל דיין: זה כולל אותי, כי אני חברה בוועדת החוץ הביטחון.
יעל דיין: מי שרוצה להצביע בהצבעה חשובה בוועדת החוקה, חוק ומשפט, אף הוא לא יבוא הנה.
יעל דיין: נושא גיל המעבר הוא נושא שבשנים האחרונות נדון כאן בוועדה בכל ההיבטים שלו לעתים תכופות.
יעל דיין: היתה לנו הרגשה שבעיסוקים שלנו בנושאים של נשים אנחנו מזניחים למעשה שתי קבוצות גיל ועוסקים יותר ויותר במה שהמדינה עוסקת, או במה שהמדינה נותנת לו קדימות.
יעל דיין: אנחנו מוצאים שהדגש שהמדינה או החברה נותנת הוא באמת על גיל הפיריון.
יעל דיין: כבר דיברנו על כך הרבה פעמים, קרי: האישה כרחם, האישה כיולדת, האישה כאם.
יעל דיין: אולי מעבר למקובל בוועדות אחרות, טוענים שכאן יש סערת אמהות או הורות יותר גדולה מאשר במקומות אחרים.
יעל דיין: אני לא יודעת עד כמה זה נבדק ועד כמה זה נכון.
יעל דיין: כשמדובר באפשרויות הבריאותיות שהמימסד מציע לאישה בגילאים שבהם היא מספקת את האמהות שלה וילדים, אפילו בהיבט הדמוגרפי שתפס כיוון מוגזם אולי, הרי ששם נמצאים התקציבים הגדולים וההקלות הגדולות.
יעל דיין: באמת אנחנו מהמובילים בעולם כשמדובר על IVF ,או על נושאים אחרים שקשורים באישה.
יעל דיין: יש אצלנו גם חוקים סוציאלים לא רעים באשר לטיפולים, היריון, לידה ופוסט-לידה.
יעל דיין: אנחנו, לא רק בגלל גילנו המופלג, מוצאים ששתי קבוצות נמצאות חסרות.
יעל דיין: האחת זו הקבוצה הצעירה מאד, כולל חיילות – וזה לא שהן לא בגיל הפיריון – עד שהן נכנסות למאגר הזה של לידה ואמהות.
יעל דיין: אנחנו מטפלים באינטנסיביות בנושא הפרעות אכילה.
יעל דיין: היתה על כך ישיבה בשבוע שעבר.
יעל דיין: כמובן, יש נושאים שהם משותפים לגברים ונשים.
יעל דיין: אנחנו מתרכזים בנושאים שהאחוז הגבוה מאד של הנפגעות בהם או המועדות לפגיעה הן נשים.
יעל דיין: אם כן, ישנו העניין הזה של הפרעות אכילה בגיל הצעיר.
יעל דיין: נושא הפוסט פיריון, מה שנקרא גיל המעבר, מנופאוזה, זה נושא שאנחנו מוצאים אותו מוזנח.
יעל דיין: הוא לא מוזנח על-ידי הנשים, הוא מאד מעיק על הנשים.
יעל דיין: אבל הוא לא מטופל בהיקף הראוי.
יעל דיין: אני רוצה לומר – וזה מצויין בספר בעריכתו של ד"ר קפלן – שיש גם אי-נוחות בדיבור או בפנייה של נשים לגבי סימפטומים בגיל הזה.
יעל דיין: אם אישה התגברה כבר על הדברים שהיו בחזקת סוד, כמו עקרות, כמו מכות, כמו כריתת שד, או נטייה מינית, שאלה היו נושאים סודיים והיה קשה לאישה להוציא אותם, הרי היום אנחנו רואים שיש פתיחות ויש פרסום.
יעל דיין: בנוסף לכל אלה, ישנו נושא שדנו בו והוא נושא בריחת השתן, או אי שליטה בסוגרים.
יעל דיין: גם בנושא זה הנשים מהוות את האחוז הגבוה.
יעל דיין: זה היה נושא שעד לאחרונה הוא היה בחזקת נושא שלא צריך לדבר עליו.
יעל דיין: בוודאי לא נעים לאישה לדבר על כך עם הסביבה הקרובה שלה, או להודות שזה קיים.
יעל דיין: מבחינה זו הוועדה משמשת כמוציאה מן הארון נושאים שונים שאנחנו חושבים שהם לא נמצאים מספיק בתשומת הלב.
יעל דיין: אני מברכת את הוצאת "שוקן" על שני הספרים היפהפיים שהיא הוציאה, וזאת בלי התייחסות לתוכן, שתענוג להחזיקם ביד.
יעל דיין: ספר אחד הוא הספר "כל מה שכדאי לדעת על גיל המעבר", מאת ד"ר מריל מינקין וקרול רייט.
יעל דיין: העורך המדעי של המהדורה הישראלית, ד"ר ברי קפלן, נמצא איתנו כאן.
יעל דיין: כן נמצא עמנו העורך המדעי של המהדורה הישראלית של הספר "מדריך "הארווארד לבריאות האישה", הפרופ' דניאל זיידמן.
יעל דיין: ק' קרלסון, ס' אייזנשטט, ט' ציפורין, כתבו את הספר "מדריך האווארד לבריאות האישה".
יעל דיין: אם אחד מהשמות שהזכרתי היא אישה אזי ראוי לציין את השם הפרטי.
קריאה: הן שלושתן נשים.
יעל דיין: אם כך, מן הראוי לציין את השם הפרטי.
יעל דיין: כשאני קוראת את האותיות ק', ס', ט' זה לא אומר כלום.
יעל דיין: הספרים האלה הם בוודאי גם תוספת למדף.
יעל דיין: על הספר על גיל המעבר עברתי, כמיטב יכולתי.
יעל דיין: אני כבר מעבר לגיל המעבר.
יעל דיין: זאת בהנחה שהמילה מעבר מסמלת תקופה קצובה.
יעל דיין: זה לא שהיא מתחילה ונמשכת עד המוות, אלא יש למעבר הזה גם סוף.
יעל דיין: אז נפתרים כמה דברים, אבל מקבלים דברים חדשים.
יעל דיין: אשר לספר בנושא בריאות האישה – אני מניחה שהמיומנות או המקצועיות שלו בדוקה וקיימת.
יעל דיין: אני לא יודעת מה קורה בהעברה של הדברים לנוסח עברי והתאמתם להווייה הישראלית.
יעל דיין: יש שאלה כמה ניתנת לכם העורכים החירות להתאמת הדברים לתנאים המקומיים, מעבר להקדמה.
יעל דיין: זאת אומרת התאמה בחומרים עצמם.
יעל דיין: זו שאלה שאבקש להתייחס אליה.
יעל דיין: יש לנו כאן חברה הטרוגנית, שיש בה לא רק מנהגים שונים, אלא עקב ארצות מוצא וקבוצות באוכלוסיה בתוך הקהילה היהודית, וכמובן המיעוטין, יש הבדלים ביניהם.
יעל דיין: השאלה היא אם כאן יש איזושהי התאמה.
יעל דיין: אני גם לא יודעת אם בנוסח האמריקני יש התאמה, למשל, לשחורים.
יעל דיין: השאלה היא אם יש לכם את החירות לתרגם את הספר ולהתאימו לקבוצות אוכלוסיה ישראליות והאם כשאנחנו נותנים עצה או תשובה כללית – והספר הזה לפחות ערוך בצורת שאלות ותשובות – אנחנו רשאים בהעברה מכלי לכלי להתייחס לדברים הללו.