GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל גרוס: נישואין אזרחיים, אין בהם שום אלמנט דתי, אין בהם אלמנט של דת, אין כאן קידושין, ולכן למה צריכה להיות התנגדות?
אייל גרוס: מבחינת הדתיים, יהודי שמתחתן עם נוצרי זה מזעזע לא פחות משני גברים שנישאים זה לזה.
אייל גרוס: מבחינה הלכתית זה אותו דבר.
יעל ייטב: באותן ארצות שאתה מזכיר, שיש בהן רישום שותפות, יש בהן גם נישואין, ואז בני הזוג הרגילים – וכשאני אומרת רגילים, אני מתכוונת לממוצע הגבוה, למספרים הגבוהים – ילכו להינשא.
יעל ייטב: כשיש להם את האופציה בין רישום נישואין לנישואין, הם ירצו נישואין.
יעל ייטב: מבחינה חברתית נשמע לאנשים יותר טוב כשמדובר בנישואין ולכן רוב האנשים ירצו בנישואין.
יעל ייטב: אנחנו ננסה לקדם את שני הדברים במידה שווה, אבל אני לא אומר שאני לא מקדמת נישואין אזרחיים אלא אני מקדמת שותפות משום ששותפות נראה לי שתפתור בעיות ליותר אנשים.
יעל ייטב: אנחנו נראה איזה חוקים מוגשים כאן, כאשר רוב הציבור רוצה פתרון.
יעל ייטב: רוב הציבור שרוצה הפרדת דת ומדינה, רוצה פתרון שיקרא לזה נישואין, שיפריד את העניין הזה שנישואין בהכרח זה קידושין.
יעל ייטב: אין בעיה של מאבק בכנסת ובציבור לכל נושא שקשור בקידום אלטרנטיבה של נישואין שלפי דעתי בציבור לזה תהיה דחיפה יותר חזקה, או רישום שותפות כזה או אחר.
יעל ייטב: הקהילה הכללית רוצה אלטרנטיבה למצב הקיים, מעניינות אותה כמובן הזכויות, אבל את הזכויות האנשים יכולים להשיג גם כידועים בציבור אבל הם לא הולכים על זה בהמוניהם כי זה לא נותן את הפתרון התרבותי למוסד הנישואין שבזה הם כן רוצים והם לא יכולים לממש את זה כי או שנבצר מהם או שהם לא רוצים להינשא ברבנות.
יעל ייטב: לכן השיח הציבורי לפי דעתי ילך יותר על עניין של מה שבלשון העם קרוי נישואין אלטרנטיביים או נישואין אזרחיים.
יעל ייטב: המאבק לראות לאיזו חלופה יש יותר סיכוי יהיה מאבק פוליטי ואנחנו נבחן כאן את הדברים שוב ושוב.
יעל ייטב: לא צריך לומר שמדובר בשר מהליכוד כי גם מרידור היה שר מהליכוד והיו שרים אחרים מהליכוד שהיו מאוד ליברליים בכל התחומים, ומה קרה?
יעל ייטב: היו שרים מהעבודה שלא קידמו כלום וכן גם שרים ממרצ שלא קידמו כלום בתחום הזה.
יעל ייטב: אני לא מציעה שנחלק ציונים, ובוודאי שלא נעשה זאת מראש.
יעל ייטב: הליכוד לא יצביע כמו שמציע אותו שר מהליכוד.
יעל ייטב: אני לא מציעה לכם לוותר על חלומות אלא אני מציעה שאני אהיה שותפה לחלומות שלכם, אבל בואו נראה מה קורה בתחום הזה ונעקוב צעד אחרי צעד ונדון בכל צעד.
יעל ייטב: עוד אין הצעת חוק.
יעל ייטב: יש הצעות חוק שנפלו, יש לנו ספר של הצעות חוק שנפלו.
יעל ייטב: יש עכשיו דיבורים – וזה לא יותר מזה – והיו דיבורים על הצעת חוק של ביילין, יש דיבורים על הצעה של שטרית.
יעל ייטב: ברגע שיהיה משהו ריאלי, אנחנו נדון בו בכל היבט אפשרי.
יעל ייטב: אתם תיפגשו עם השר המציע או עם אנשים ממשרד המשפטים ותבקשו – ואנחנו ניתן לזה גיבוי מלא – להיכלל באותה מסגרת של רישום שותפות או מסלול כלשהו שיוצא.
יעל ייטב: אנחנו ניתן לזה את כל הגיבוי בשלבים האלה.
יעל ייטב: אנחנו לא יכולים – ואני לא מדברת רק בשם עצמי – לבוא ולומר שאנחנו מתחייבים.
יעל ייטב: אפילו בנושא השלום אני לא מתחייבת שאני אצביע בעד משהו ובלבד שזה יכלול איזשהו דבר אחר.
יעל ייטב: אני חושבת שזו מדיניות לא נכונה, אני חושבת שזו טקטיקה לא נכונה ואני חושבת שהמאמץ צריך להיות לשלב את הזכויות של זוגות מהקהילה בתוך כל רישום שלא יוצא, בין אם זה נישואין, בין אם זה רישום, בין אם זו שותפות ולנהוג כפי שאנחנו עושים לגבי ידועים בציבור.
יעל ייטב: בסופו של היום אם משהו מהדברים האלה יעבור, לזוגות מאותו מין יהיו כמה אלטרנטיבות, כאשר תהיה להם אלטרנטיבה – הלוואי – של רישום שותפות, תהיה להם אלטרנטיבה כמו במדינות ממש ספורות ובודדות של מסלול נישואין, ותהיה להם אלטרנטיבה של ידועים בציבור, שם נרחיב את העבודה בניסיון להרחבת זכויות.
יעל ייטב: ברגע שאתם תבואו לחברי הכנסת, וזה כולל גם אותי, לרשום התחייבות שאני לא אצביע בעד חוק אלא אם הוא יכלול משהו, זה נגד השקפת עולמי לתת התחייבויות מהסוג הזה כי אני עובדת אתכם ומולכם על הבסיס של מצב חברתי קיים שדורש עקביות ודורש משך שנים לאסוף פירורים.
יעל ייטב: התוצאה שיכולה להיות מהפכה אבל אם הייתי אומרת או מהפכה או שום דבר, אז לא היינו מורשים בכלל לשבת בחדר הזה ולהוציא הזמנה של ועדת כנסת לזכויות הומואים ולסביות.
יעל ייטב: הסעיף השני, ואני אומרת שכדי להשיג את זה, זה לא יכול להיות סעיף התניה.
יעל ייטב: הסעיף לא יכול לומר ובלבד שכך וכך אלא הוא צריך לומר שבמסגרת המאמץ הזה אנחנו מחויבים להכללה של בני זוג מאותו מין בכל צורה שתושג שתאפשר את אותם נישואין, שותפויות וכולי.
יעל ייטב: ברגע שתשימו התניה, יש בעיה.
יעל ייטב: אני בכלל לא הייתי נכנסת ואני חולקת כאן חד-משמעית על הדברים שאני קוראת להם השערות כי אני עוסקת בזה הרבה שנים ואני יודעת מי הקליינטים של זה.
יעל ייטב: אני גם מסרבת להציג את הקהילה, ואם אתם רוצים כאן אני אקבל את דעתכם, כקורבן של משהו שמצעיד את כולנו צעד אחד בדרך למשהו שאנחנו פשוט נלחמים בו בכל צורה אפשרית וזה הפרדת דת ומדינה, שלילת המונופול וכולי.
יעל ייטב: לא מעניין אותי אם זה פטור לחרדים משירות בצבא או שזה נישואין אזרחיים, לנשים וגברים או לבני אותו מין.
יעל ייטב: זאת אומרת, יש כאן מאבק שהוא מאבק של כולנו.
יעל ייטב: להציג אתכם כקורבן של הצלחת המאבק הזה שאיננו במוצהר מראש ובמחויבות כולל אתכם, אני חושבת שזו שגיאה, אבל זו כבר שאלה שלכם.
יעל ייטב: אם אתם רוצים לומר שזה יפגע בכם כי אז זה יקטין את העניין של ידועים בציבור שאנחנו מתחילים אולי לזכות באיזושהי הכרה במסגרת המוסד הזה ולכן אנחנו מתנגדים, זו טקטיקה שלכם.
יעל ייטב: הכנסת יכולה להגיד על דרך החיוב ולומר שאנחנו נתמוך במאבק הכללי בחקיקה כללית, אנחנו נדרוש שזה יכלול מחויבות - ולא בלשון התניה - את זכויותיהם וכאן אפשר לתת ציטוטים מארצות אחרות ולומר כפי שקיים בארצות נאורות וכן הלאה לרישום שותפות.
יעל ייטב: אנחנו רואים בזוגות בני אותו המין זכאים לשוויון גם בזוגיות וברישומה בכל חקיקה שתושג או שתוצע.
יעל ייטב: לא הייתי מכניסה כאן אפילו רמיזות שיעלו ריר על השפתיים אצל הדתיים.
יעל ייטב: אני לא רוצה שותפות עם הדתיים בעניין הידועים בציבור כי זה כמו עם הפורנוגרפיה.
יעל ייטב: הם מאוד שמחים כשאני מתנגדת לאיזשהו דבר וכשאני אומרת שזו פורנוגרפיה שמביאה לאלימות כלפי נשים כי אז הם צוהלים ושמחים כי יש לנו משהו משותף.
יעל ייטב: אין לי משותף אתם בעניין ידועים בציבור והם ישמחו מאוד להצביע בעד כל סעיף שמבטל את הידועים בציבור או מקטין ולא בגללכם, לא בגלל שהם פוחדים ממתן זכויות אלא כי זה הדבר שפשוט שבר להם את הקופה ברגע שזה יתקבל.
יעל ייטב: בואו נתאחד סביב הדברים שאפשר ללכת עליהם.
יעל ייטב: מצדי תמשיכו להחתים בנוסח הזה, אבל תבואו ותגידו לי מה התוצאות.
אדיר שטיינר: יחד עם זאת הכל תלוי במטריה בה אנחנו נתעסק.
אדיר שטיינר: אם נתעסק בהצעה שהיא אלטרנטיבה לנישואין שזה אומר נישואין אזרחיים, אז אני הרבה יותר נוטה להסכים אתם שמבחינה פוליטית הסיכוי שלנו בעניין הזה לא גבוה.
אדיר שטיינר: אם מדובר על הצעה וזה עומד להיות תזכיר חוק בעניין הזה שהתחיל אצל ביילין ועכשיו הוא אצל שטרית, מדובר ברישום זוגיות שזה מוסד נפרד לגמרי מנישואין בלי הקונוטציות החברתיות והתרבותיות שקשורות לנישואין, הוא מוסד שיש לו בכלל מעמד ואופי אחר, והוא מקנה זכויות דומות לנישואין ולגירושין.
אדיר שטיינר: כאשר מדובר על הצעת חוק כזו שהיא בעלת יותר סיכוי בכנסת ועם מה שאנחנו כנראה עומדים בפניו, זה נראה לי הרבה יותר סביר שזה יעלה, פה אני חושב שהדרישה לכלול זוגות חד-מיניים בתוך הצעת חוק של רישום זוגיות היא הכרחית.
אדיר שטיינר: אני לא אומר בתור וטו.
יעל ייטב: אנחנו צריכים ללכת בעניין הזה פוזיטיבית.
יעל ייטב: אנחנו נתמוך בקהילה ונעשה כל מאמץ ולזה אולי אפשר יהיה לקבל גם את השותפות של הפמיניסטיות של ארגוני הנשים ואנחנו נבדוק את זה.
יעל ייטב: מאוד חשוב כאן כי הן הנפגעות העיקריות והן הלוחמות העיקריות בעניין של מסלול אלטרנטיבי למרות שזה כאילו בעיה חברתית.
יעל ייטב: הנפגעות העיקריות הן נשים יותר מגברים.
יעל ייטב: אני מציעה שננסח יחד איזושהי קריאה לחברי הכנסת.
יעל ייטב: אני אוציא את זה גם כהחלטת ועדה, שהוועדה לקידום זכויות וכולי קוראת ואני כמובן אנסח את זה בהסכמתכם.
יעל ייטב: זו ההצעה שלי.
יעל ייטב: ברגע שיהיה איזשהו תזכיר חוק, הצעת חוק או משהו דומה, אנחנו נעסוק בזה.
יעל ייטב: אני לא יכולה מלבד להבטיח שהחשש שלכם הוא לא מוצדק בעניין איך תיפגעו מחוק שלא יכלול אתכם.
יעל ייטב: בחלק גדול מהארצות החוק שמסדיר נישואין אזרחיים הוא לא כולל אבל יש מקומות שיש גם וגם, ויש מקומות בודדים שיש נישואין לכולם.
יעל ייטב: אין דוגמאות שאפשר להביא איך כשזה לא כולל, זה פוגע בידועים בציבור.
יעל ייטב: אני מתבססת יותר על מה שאני יודעת ובודקת.
יעל ייטב: ההכרה בחוק במוסד הזה שהייתה מהפכה שקשה לתאר אותה בכלל, לפי דעתי אם יעלה איזשהו חשש לפגיעה בה זה יהיה גורף וחוצה כל קו.
יעל ייטב: זה לא יהיה בכלל שזה פוגע בקהילה, בין השאר משום שהקהילה עוד לא מיצתה את האפשרויות בחוק הזה.
יעל ייטב: במדינות אחרות, במקומות שיש נישואין אזרחיים לכל, למושג של ידוע בציבור יש את האפיונים שלו ואת הצרכנים שלו ואני לא זוכרת מקום שלדעתי הוא בוטל.
יעל ייטב: בדרך כלל מדובר באנשים מבוגרים יותר ואני לא מכירה זוג צעיר שאומר שהוא שלא רוצה להינשא ברבנות אלא להיות ידועים בציבור.
יעל ייטב: לגבי הקהילה, בגלל אילוץ, לא בגלל שרוצים בזה, זה סטטוס רצוי מאוד, אבל זה לא משום שיש לזה איזו הילה של משהו כיפי אלא זה צורך או אילוץ שמקבלים אותו.
יעל ייטב: בכל אופן, אני מבקשת – אם תוכל גם לומר את זה לרותם – ליידע אותי בזה ולו בגלל העובדה שסביב השולחן הזה לא היו חברי כנסת.
יעל ייטב: לפני שמגיע נייר לעוד 119 חברי כנסת, תיידעו קודם אותי כי אני עדיין כתובת בבית הזה ואנשים גם מחפשים אותי וגם מחפשים אותו במובן החיובי לראות מה ההתייחסות שלי, בוודאי בסיעה שלי.
יעל ייטב: אני מודה לכם מאוד.
יעל דיין: אני רוצה לציין שזאת בעיקר ישיבת ברכה, מאחר והחוק נחקק על ידי הוועדה לקידום מעמד האשה.
יעל דיין: זה היה חוק יזום על ידי שהתעכב הרבה מאד זמן והצטרף אליו אחר כך חוק זהה של נעמי בלומנטל והשלמנו את החקיקה כאשר עשינו כמה ויתורים, בעיקר בנושאים תקציביים, אבל הם אינם לנצח.
יעל דיין: יש חוקים, כמו חוק הקמת הרשות למעמד האשה, שאנחנו מאמינים בהם כקביעת עקרון והקמה של איזשהו שלד שאפשר להפעיל אותו, כאשר מבחינתי עדיף להקים משהו ולקבוע אותו על המפה מאשר לא לעשות בכלל בגלל היעדר תקציב.
יעל דיין: זאת בעיה שאפשר להתווכח עליה, אבל ההכרעה שלי היתה שיש חשיבות עצומה לעצם הסטטוס ולעצם הפוזיציה של יועצות ברשויות המקומיות.
יעל דיין: על פי אותו רציונל הקמנו את הרשות למעמד האשה, למרות שאמרו שאין טעם להקים אותה אם אין לה שיניים, אם אין לה מעמד ובלי תקציב.
יעל דיין: התקציב בתחילה שאף לאפס והוא גדל מידי שנה כאשר יש על מה להילחם ולא צריך להקים משהו ואז למלא אותו בתוכן או בשיניים או בתקציב, אלא הוא כבר קיים.
יעל דיין: אותה התייחסות היתה לי לגבי היועצות, על סמך זה שיש הרבה מאד מקומות ורשויות שבהם יהיו האירגון מסביב או הרעיון או המחשבה של מישהי שאחראית ולידה, בלי ניגודי אינטרסים, מוקמת מועצת נשים וולנטרית.
יעל דיין: המודל הזה, שאיתו אנחנו עובדים כבר כמה שנים קיים, ורצינו ליצור איזושהי האחדה.
יעל דיין: אותו מצב שהיה בחיפה, בבאר-שבע, בתל-אביב, שאני עומדת בראשו יחד עם לימור לבנת ומועצת הנשים ובת שבע שטראוכלר, שנמצאת כאן ורותי סופר – המודל הזה שתפרנו הביא תוצאות אדירות בחלק מן הרשויות וחשבנו שמן הראוי על פי חוק לקבע אותו בכל הרשויות, מה גם שנתקלנו ברשויות שלא רצו בו.
יעל דיין: אני לא רוצה להיכנס לסטיגמות אבל יש מגזרים שהיו פחות מעוניינים בסטטוס של יועצת למעמד האשה והטיפול במעמד האשה בהם היה לא לפי רוחנו ואז גם אי אפשר היה לארגן מועצת נשים בהתנדבות.
יעל דיין: המועצות הוותיקות קיבלו את החשיבות שיש לראש הרשות וזה היה לפני שהיו ראשי רשויות נשים, אבל היתה לנו הרגשה שבסוף הגלגול הזה, גם ראשי רשויות שאינם רוצים בזה או שלא מכירים בחשיבות של זה, יבינו שיש להם כאן כוח פוליטי.
יעל דיין: ההפעלה של חלק גדול מהדברים מאד מתגברת לקראת בחירות משום שיכול להיות ראש מועצה או ראש עיר שבמשך ארבע שנים יגיד: זה לא מעניין אותי, בזה עוסק אגף הרווחה, זה בין כה וכה מכוסה וכו', אבל האמינו לי שברגע שאנחנו נמצאים שנה או שנה וחצי לפני בחירות, פתאום כולם מבינים שמחצית מהבוחרים הן בוחרות, שיש נושאים שהם ספציפיים לנשים ומן הדין גם לתקצב אותם וגם לתת את הדעת עליהם.
יעל דיין: כאן יש לו מכשיר מוכן על פי חוק שמחייב אותו גם להתייחסות לאותה אשה שעומדת בתקציב הזה.
יעל דיין: אנחנו מעודדים כל מקום שתהיה בו מועצת נשים וכמובן שיש הבדלים לפי גודל הרשות וגם אם זאת רשות איזורית או עירונית.
יעל דיין: אנחנו מציעים הכשרות וקשר איתנו לכל מקום בהתאם לאותו מקום.
יעל דיין: כדאי שיהיו לנו בראש שני כיוונים: אחד הוא הכיוון הכללי, שמשותף לכולנו, והוא הדבר הבסיסי של שיוויון, של איסור אפליה, של מניעת אלימות, של קידום בריאות נשים, של קידום נשים בתוך המערכת וגם נשים בזהות שלהן.
יעל דיין: לא רק במניעת אפליה, לא רק לחלץ כאשר קורה משהו רע אלא לקדם.
יעל דיין: הגנה לנשים, התבטאות של נשים ולא משנה אם זאת מועצה איזורית או אם זה ישוב ערבי או ישוב יהודי או ישוב חרדי.
יעל דיין: לנשים יש קול משלהן ואתן אמונות על ההתבטאות של הקול הזה, בין אם זה קול זעקה, בין אם זה קול מחאה ובין אם זה קול במובן החיובי – יצירה נשית, תפקיד הנשים בחינוך, לתת להן האדרה בכל תחום שבו יש להן קול משל עצמן והן רוצות וזכאיות להתבטא.
יעל דיין: לצערי יש לנשים מיקום נכבד מאד כקורבן וזה משותף לכולן.
יעל דיין: נשים שמוטרדות מינית, נשים שמופלות, נשים מוכות, נשים שהרשות המקומית נותנת להן את כל שירותי המעטפת עוד לפני שמגיעים לרמה העליונה, לפני הבג"צים.
יעל דיין: יש קודם כל התנהגות קהילתית בנושאים האלה, שבהם האשה היא אשה כקורבן בניגוד לאשה כראויית קידום, כזכאית קידום וכשווה.
יעל דיין: כמובן שמתבקשת כאן רגישות רבה.
יעל דיין: במישור הספציפי אני מבקשת להדגיש שאין כאן רצפט שהוא טוב לכולם.
יעל דיין: יש הבדלים בין המקומות, יש הבדלים בין האוכלוסיות, יש מקומות בהם אוכלוסיית העולים מאד מודגשת, יש מקומות שיש הבדלים בין הדתות, יש ערים שהן ערים מעורבות, יש הבדלים בין עיירות פיתוח לבין ערים ותיקות, זאת אומרת שאין כאן כוונה ליצור שטנץ פעולה אחיד וכך יהיו גם ההכשרה, ההדרכה והפתיחות שלנו, מותאמים למקום.
יעל דיין: הדאגה הראשונה היא דאגה לאוכלוסיה ולאוכלוסיה הנשית ולפי ההבדלים בתוך האוכלוסיה.
יעל דיין: יש מקומות שיש בהם יותר נשים חד הוריות, יש מקומות שיש בהם יותר אלימות, יש מקומות שבהם בריאות נשים איננה במודעות העליונה.
יעל דיין: התחום הכללי נשאר משותף לכולנו ואני מבקשת מכם לעשות איזושהי אנליזה של כל מקום ומקום ולראות מה הצרכים המיוחדים של מבנה האוכלוסיה שלכם ולפי זה לכוון גם את בקשות העזרה וההדרכה מאיתנו וגם לגבי עזרה שלנו בהשפעה על ראשי הרשויות לתת יותר מקום ויותר תשומת לב לאותן בעיות ספציפיות.
חוסניה ג'בארה: אני מברכת את חברת הכנסת יעל דיין על החוק ואני חושבת שהחוק הזה יעיל וטוב לכלל הנשים בישראל, גם יהודיות וגם ערביות.
חוסניה ג'בארה: ברשותכן אני רוצה להתייחס לנושא הנשים הערביות.
חוסניה ג'בארה: הנשים הערביות הן חלק בלתי נפרד מהנשים בישראל וחשוב שהחוק הזה יחול גם עליהן בתמיכתנו ובעזרתנו כולנו ביחד.
חוסניה ג'בארה: יש בעיה מאד רצינית שאני רוצה להביא לתשומת לבכם במגזר הערבי ויש כמה חברות ערביות שנמצאות איתנו באולם, שעדות לתופעה הזאת.
חוסניה ג'בארה: ראשי הרשויות וגם נציגים מהרשות המקומית לא כל כך אכפת להם והם לא רוצים ולא אוהבים את זה שתהיה יועצת לענייני נשים ברשות המקומית.
חוסניה ג'בארה: זאת טעות מאד חמורה בתפיסה שלהם וחשוב, יעל, שאת תתמכי בקבוצות הנשים האלה, שמהוות 51% מכלל האוכלוסיה בישראל ומציבור הבוחרות.
חוסניה ג'בארה: קשה מאד לקבל מהם תקציבים לפעילות מסוימת ואני אתן דוגמה – באיזור המשולש קורה משהו מסוים והם לא מתקצבים שום פעילות באיזור הזה.
חוסניה ג'בארה: היועצת לענייני נשים מהעיר טייבה, אפילו הנסיעות שלה על חשבונה והיא כאילו עובדת בהתנדבות.
חוסניה ג'בארה: הם לא מבינים את זה, לא מעכלים את זה ולא רוצים להבין את זה.
חוסניה ג'בארה: חשוב שגם נדיה וגם רונית יתמכו בקבוצות הנשים האלה.
חוסניה ג'בארה: יש כל מיני נושאים כגון אלימות נגד נשים, אבטלת נשים, נערות במצוקה וכל מיני דברים שקשורים בנשים והתמיכה בתפקיד הזה ברשויות המקומיות הערביות היא חשובה.
חוסניה ג'בארה: כמו שראש הרשות מקבל תקציב לפעילויות שונות, חשוב שיהיה גם תקציב לפעילות של נשים כי אנחנו מאד זקוקות לתקציב הזה.
חוסניה ג'בארה: אם כולנו יחד נתמוך בדברים האלה, אני חושבת שנשיג מטרה מאד מוצלחת, כי הבעיה של האשה הערביה היא בעיה גדולה.
חוסניה ג'בארה: במגזר היהודי ראש הרשות מבין מאליו שיש שם יושבת ראש מועצת נשים או יועצת לענייני נשים, אבל אצלנו הוא לא מבין כלום ולא קיים דבר כזה.
חוסניה ג'בארה: הוא מתחיל לנפנף אותנו ושואל: איפה החוק?
חוסניה ג'בארה: מי אמר דבר כזה?
חוסניה ג'בארה: אני לא מוכן לתמוך ולא תומך.
חוסניה ג'בארה: הוא מפחד שהכוח הזה יאיים עליו או שאשה מסוימת תאיים עליו בתפקיד הזה.
חוסניה ג'בארה: אנחנו בעד זה שכולנו יחד נתמוך ונחזק את ידיהן של הנשים בכלל והנשים במגזר הערבי.
יעל דיין: אני אשמח מאד אם תצטרפי אלינו לדיונים עם שר הפנים ועם שר האוצר בעניין תקציבים.
יעל דיין: הרי זה דבר שאנחנו עוברים אותו כבר כמה שנים והאמיני לי שהחיזוק של הנשים עצמן ונתינת הכוח בידן, יש לזה חשיבות גם לפני שנשיג את התקציבים.
יעל דיין: את תמצאי שחלק גדול מהנשים היהודיות ברשויות עובדות גם בהתנדבות.
יעל דיין: השאלה היא מה יקדים את מה – אם נראה שיש לנו כוח ויש לנו פעילות ואנחנו מהוות גורם משפיע ברשות, התקציב יבוא בעקבות זה, אבל כפי שאמרתי אני לא יכולה לחכות לפעילות עד שיבוא תקציב כי אז נהיה תלויים לא רק בראש הרשות אלא גם בשר הפנים או בשר האוצר ומזה אף פעם לא יצא לנו משהו טוב.
יעל דיין: רונית לב-ארי, בבקשה.
רונית לב-ארי: אני רוצה לברך על המפגש ולברך את חברת הכנסת יעל דיין, שהביאה למימוש החוק החשוב הזה למרות מיגבלותיו.
רונית לב-ארי: כפי שאנחנו מכירות את ההסטוריה הנשית, אני חושבת שהשיקול שיהיה חוק אפילו ללא תקציב הוא שיקול נכון בסך הכל, כי אחרת לא היה חוק ולא היה שום דבר.
רונית לב-ארי: אנחנו נעשה את הדבר הזה בתהליך איטי אבל בטוח ואני רוצה לציין ששיתוף הפעולה בין הרשות לבין הוועדה לקידום מעמד האשה בראשותה של יעל – ואני רוצה לומר מילה גם לצוות שלידה, לדנה ולכל הצוות שיחד עם הצוות שלי ברשות, מרי הסגנית שלי וכל הצוות - יכול להוות דוגמה לשיתוף פעולה בין נשים ואנחנו רואות את זה גם בשטח.
רונית לב-ארי: בזה אני רואה תנאי הכרחי לפרוץ קדימה ולכבוש כל מיני טריטוריות שהגברים לא יתנו לנו בהתנדבות אלא רק אם נעשה פעילות בכיוון הזה.
רונית לב-ארי: יש בחדר הזה הרבה מאד פנים מוכרות לי גם מהעבר וגם מהווה ואני מאד מתרגשת לראות פה את כולן.
רונית לב-ארי: הרשות שאני מנהלת מספטמבר 2000 לקחה את נושא היועצות למעמד האשה ברשויות המקומיות כנושא מרכזי.
רונית לב-ארי: התחלנו במיפוי ארצי של כל המקומות ועכשיו אנחנו מקצים לזה כוח אדם ובהחלט רואים ברשת הזאת את הרשת החשובה ביותר שתעבוד בשטח ובכלל ברשויות המקומיות.
רונית לב-ארי: בשיתוף נדיה בשלטון המקומי והצוות שאיתה, אנחנו רואים את השטח כטריטוריה החשובה, שתיישם את מדיניות הרשות.
רונית לב-ארי: כדי להמחיש את חשיבות הנושא חשוב לציין את הרכש החדש שלנו, בת-שבע שטראוכלר, שקיבלנו אותה כיועצת לרשות והיא מביאה הרבה מאד נסיון.
רונית לב-ארי: היא לא תהיה מיועדת רק לנושא הזה אלא תעזור לנו בכל מיני תחומים, אבל הנסיון שלה בעיריית תל-אביב יתרום לנו ויסייע לנו לקדם את הנושא.
רונית לב-ארי: הקצבנו תקציב מיוחד להכשרת היועצות ועכשיו אנחנו בתהליך גיבוש הקורס יחד עם השלטון המקומי ועם נדיה בצוות.
רונית לב-ארי: אנחנו מקווים לעשות את הקורס יחד עם המיתאם ועם הג'וינט ואני מאד מקווה שנצא לדרך בתחילת אוקטובר.
רונית לב-ארי: ב-5 בספטמבר אנחנו מתכננים עם חברת הכנסת יעל דיין ועם השלטון המקומי אירוע גדול בחסות ראש הממשלה.
רונית לב-ארי: ראש הממשלה מאד מגבה ומאד תומך בפעילות בכלל של נשים ובפרט בפעילות ברשויות המקומיות.
רונית לב-ארי: ברגע שהעליתי את נושא היועצות, בשיחה ראשונה שהיתה לי עם אורי שני, ביקשתי את דחיפות ראש הממשלה וזה היה הדבר הראשון שהושם כנושא בעל חשיבות.
רונית לב-ארי: אמנם התקציב שלנו כרגע הוא תקציב מצומצם.
רונית לב-ארי: הרשות עומדת על תקציב של 2.100 מיליון ואנחנו עומדים לקבל עובדת ערביה במשרה מלאה.
רונית לב-ארי: את נושא הנשים הערביות אנחנו רוצות לקדם ויש לנו קשר עם דרוזיות, עם בדואיות ועם ערביות מכל רחבי הארץ.
רונית לב-ארי: ראש הממשלה מינה יועץ לענייני דרוזים ואנחנו עומדים איתו בקשר.
רונית לב-ארי: הקורס הוא התחלה, הוא צריך להקיף את כל היועצות ובמקביל צריכה להיעשות עבודה ברשויות המקומיות.
רונית לב-ארי: אנחנו רוצים לקדם את נושא הנערות ולהעלות את המודעות לגילאים 12-18, לקחת את מעמד האשה לגיל ההתבגרות.
רונית לב-ארי: את זה אני רואה כנושא בפני עצמו וגם כאמצעי להביא את כל הנשים שמעורבות ברשות המקומית לעבודה משותפת.
רונית לב-ארי: יש פה חברות שנמצאות בצוות ההיגוי של הנערות ואנחנו מתכננות אסטרטגיה ארצית יחד על כל ההיבטים ותהיה לנו מטרה להביא נערות, לעשות איתן תהליך של מודעות עם צוות היגוי שהקמנו ברשות.
רונית לב-ארי: אני רואה בזה אמצעי לחזק קשרים קיימים ולהושיב את כולן סביב שולחן אחד.
רונית לב-ארי: אני יודעת שיש שיתוף פעולה של נשים בערים, אבל מטרה משותפת בנושא חדש, שאמנם נעשה, אבל לחדד אותו ולהגביר אותו ברשויות המקומיות, היא יריית פתיחה ראשונה שהרשות תתן לה תקציב ותנופה ותגרום לראשי הרשויות להבין שיש פה כוח שכדאי להתחבר אליו.
רונית לב-ארי: אף אחד לא יתחבר לגורם שלא נתפס כחזק ויש פה בהחלט עניין של מלחמה על משבצת.
רונית לב-ארי: אני תמיד אומרת שעל אותה משבצת גבר ואשה לא יכולים להיות.
רונית לב-ארי: אם אנחנו רוצים את אותה משבצת, אנחנו רוצות לכבוש ואף אחד לא יתנדב לתת לנו, צריך לחשוב איך לעשות את זה כולל חשיבה מאד רצינית וסיסטמטית שכיום הרשות שוקדת עליה והיא כל הנושא של העדפה מתקנת וייצוג הולם.
רונית לב-ארי: גם בנושא הזה אני רואה תפקיד מאד מאד חשוב של היועצות ברשויות המקומיות.
רונית לב-ארי: אנחנו נמצאות בתהליך של בניית מנגנון בנושא הזה וכל מי שיושבת כאן תהיה מעורבת.
רונית לב-ארי: אני חושבת שיש לכן פה הרבה מאד מה לתרום – מיפוי שקיים, מיכניזמים שניתן ללמוד מהם ועוד.
רונית לב-ארי: אני רוצה לברך את כולן.
רונית לב-ארי: אנחנו יודעות ממעט לעשות הרבה ולפעמים זה בעוכרנו כי כבר יודעים שאנחנו כאלה מומחיות לעשות מכל דבר יותר ממה שיש וכשאנחנו מדברות על כסף תמיד אנחנו נזהרות.
רונית לב-ארי: עם המרץ של יעל, עם השיתוף של נדיה עם הרשות, עם השלטון המקומי ועם כולם נצליח לקדם את הדברים ובהצלחה.
יעל דיין: מבחינת סדרי העבודה אני רוצה להציע שבין השלטון המקומי והרשות, וכמובן עם העזרה שלנו, ניצור כחמישה מודלים שונים של דברים שכבר קיימים ויש איתם נסיון.
יעל דיין: בתל-אביב, לדוגמה, עבדנו במתכונת מסוימת ומועצת הנשים התחלקה לוועדות שלא היו זהות לאגפים של העיריה, אבל הן משכו לתוכן נשים.
יעל דיין: אפשר לעשות את זה גם במקומות יותר קטנים, כמובן.
יעל דיין: היה פורום של עורכות דין ורואות חשבון, היה פורום של נשים בתעשיה, היה פורום של נשים בחינוך ברמת מנהלות בתי ספר, היה פורום של רופאות ומנהלות מחלקות בבתי החולים העירוניים, היה פורום שכונות ואם אפשר אני אשמח לקבל, רותי, את המודל התל-אביבי ולהציג אותו ולקבל מודל מבת-שבע אפריים על צורת הפעילות במועצות האיזוריות ולקבל מודל של ישוב ערבי.
יעל דיין: אפשר לעשות קלסר מרוכז שנוכל להעביר אותו לכולן והוא ייתן רעיונות.
יעל דיין: עד שנגיע להכשרה, חבל לחכות.
יעל דיין: אותו הדבר גם לגבי פניות שלכם.
יעל דיין: אמרה רונית שאנחנו עושות יש מאין ומצידי אתן יכולות לחשוב בכל כיוון שהוא.
יעל דיין: לפעמים הכיוונים לא פמיניסטים וכשמזכירים לנשים קוסמטיקה, בישול וטיפוח כולן נבהלות, אבל מצידי הכל הולך.
יעל דיין: נשים מבשלות לא בגלל שדחפו אותן למטבח אלא בגלל שהן עושות את זה טוב יותר.
יעל דיין: יש כייף להיות עם ילדים ויש כייף של טיפוח וקוסמטיקה, ואני לא מתכוונת למסחר את זה, אבל בהחלט לקבל חסויות לאירועים שאנחנו עושות מאותם דברים שאנחנו מהוות להן צרכניות.
יעל דיין: אל תרגישו מיגבלות כלשהן במובן הפילוסופי העמוק שזה פמיניסטי וזה לא.
יעל דיין: כולנו פמיניסטיות במובן הבסיסי שאנחנו רוצות שיוויון ונגד אפליה ורוצות הגנות וסולידריות בינינו.
יעל דיין: אני מציעה לרכז את הנסיון שהצטבר עד עכשיו, ואני מפנה את הדברים אל נדיה ואל רונית, ולהעביר אותו עוד לפני שתהיה הכשרה מרוכזת בנושא.
נדיה חילו: אני רוצה להודות ליעל ולברך על המפגש הזה, המאד מאד מיוחד.
נדיה חילו: הוועדה לקידום מעמד האשה היא בראשותה של חברת הכנסת יעל דיין ולא זה המקום לפרוס את כל העשיה שלה בתחום מעמד האשה.
נדיה חילו: החוק הזה הוא פרי עבודה ומאמץ של הרבה מאד שנים.
נדיה חילו: אני רוצה בהזדמנות זאת להודות לרונית לב-ארי, מנהלת הרשות למעמד האשה, שמאז כניסתה בהחלט יצרנו מודל עבודה שבנוי ומושתת על שיתוף פעולה מלא ולא רק איתה, אלא אנחנו מנסים להביא את המודל הזה גם לשדה ולשמש גם מודל לאחרים.
נדיה חילו: אנחנו מאמינות שהעבודה המשותפת והעילה להצלחה היא עיגון כל המשאבים ובכל מקום יש הרבה מאד כוחות נשיים שעובדים וכולם טובים וחיוביים.
נדיה חילו: העבודה של היועצת באה גם לעגן וגם לעמוד בראש פירמידה, כשכל התוכן והתכנית והכוחות שפעולים בשטח אמורים להיות תחת מטריה אחת.
נדיה חילו: כך העשיה והעצמה תהיינה הרבה יותר גדולות.
נדיה חילו: במרכז השלטון המקומי אנחנו עוסקים בנושא קידום מעמד האשה הרבה לפני כניסת החוק וחלק מהמוקד שלנו היה בהקמת מועצות נשים.
נדיה חילו: חלק מהיושבות כאן שימשו גם בעבר יושבות ראש מועצות נשים והן לא חדשות בשטח למרות שהחוק חדש.
נדיה חילו: חלק קיבלו מינוי אחרי עבודה מאד מאד אינטנסיבית שלהן ויש גם מינויים חדשים שאנחנו רואים בשטח.
נדיה חילו: יש לנו כמה פורומים, כולם חשובים וכולם יכולים לסייע ולתרום וגם לעבוד יחד.
נדיה חילו: יש פורום של נבחרות ציבור, שאנחנו נמצאות איתו בקשר מאד אינטנסיבי.
נדיה חילו: זאת אוכלוסיה מאד חשובה שצריך לרתום אותה לעשיה היום יומית.
נדיה חילו: היא גם אמורה לשמש ליועצת ממש זרוע והיא מניעה את כל המנגנון הפוליטי כי היא גם אישיות פוליטית.
נדיה חילו: יש פורום הסגניות, שגם הוא פורום מאד חשוב ומאד בכיר בפני עצמו.
נדיה חילו: בשלטון המקומי אנחנו רואים אותו כיעד מאד חשוב ואני בהחלט חושבת שהיועצות למיניהן אמורות לרתום ולהירתם לכל המעגלים האלה, שעובדים במישור הלוקאלי, במועצות, בעיריות ובכל מקום.
נדיה חילו: פורום נוסף שגם הוא מאד חשוב והוא על פי חוק, הוא פורום הממונות על הטרדה מינית.
נדיה חילו: זהו נושא שקשור מבחינת תוכן לעשיה היום יומית גם של היועצת וגם בכלל של הנשים.
נדיה חילו: הפורום החדש שהוקם בעקבות החוק, בחלקו הוא לא חדש אלא בהחלט המשך דרך ארוכה מאד של עשיה.
נדיה חילו: במשך השנה הזאת, מאז שנחקק החוק, יחד עם הוועדה לקידום מעמד האשה, אנחנו עוסקים בנושא הזה הרבה מאד.
נדיה חילו: את כל המשאבים שלנו אנחנו שמים לקידום הנושא ומתבצעת הרבה מאד חשיבה ועם הרבה מאד ייעוץ חיצוני, גם של מומחים וגם של אקדמיה כדי לנסות ולמקם את התפקיד הזה בדרגות יותר גבוהות גם מבחינה פוליטית אבל גם מבחינת תוכן, מבחינת נתינת כלים מקצועיים.
נדיה חילו: בתחילת הקורס תקבלו את כל החומר עם סיוע ותכנון משותף של הגופים, גם של הרשות וגם של הוועדה.
נדיה חילו: יש זיקה מאד ישירה בין התפקיד הזה לבין החלק של הכלים הפוליטיים.
נדיה חילו: באופן אישי אני משתתפת באירועים לפתיחת מועצות נשים באיזורים שונים.
נדיה חילו: בתשתית החשיבתית צריך תמיד לזכור שראשי ערים הם אנשים פוליטיים ואם אנחנו מנסים להתחבר איתם ולרתום אותם, זה מצליח.
נדיה חילו: ככל שהעיתוי קרוב לבחירות, זה כן מצליח.
נדיה חילו: הוזכר פה עניין המודלים ואני מנסה לאסוף מודלים.
נדיה חילו: יש לי כמה מודלים מאד יפים ולכולם יש תשתית משותפת, אבל זה נבנה בצורה יחודית בכל מקום ומקום.