GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: לכן אנחנו מדברים פה על שאלות מפתח, שאלות מפתח לגבי דמותה של החברה הערבית בארץ, האם זו תהיה חברה מתקדמת, חזקה, עם יכולות פנימיות, שאלות מפתח לגבי דמותה של החברה הישראלית.
דב חנין: דיברתם פה על תעסוקת נשים ועל המשמעות הכלכלית מרחיקת הלכת של הדבר הזה.
דב חנין: אני רוצה לומר לכם שעם כל המורכבות והאתגרים העצומים שיש בפנינו, אני גם מזהה סוג מסוים של התקדמות, במיוחד בדרגים המקצועיים.
דב חנין: אני זוכר, לאחר שנבחרתי לכנסת היה מחקר מאוד מרשים של עמותת כיאן על תחבורה ציבורית, ככלי לקידום תעסוקת נשים ערביות.
דב חנין: ישבתי אז עם אנשי מקצוע במשרדי הממשלה, לכולם זה היה די חדש וצריך לחשוב על זה והיום מבינים את זה, גם במשרד האוצר, גם במשרד התחבורה.
דב חנין: אנשים בדרגות המקצועיות מבינים את זה.
דב חנין: לכן אני חושב שדרך כל הדברים שאתם הצגתם אנחנו קיבלנו תמונה מאוד חודרת לא רק לגבי הבעיות שלכן, אלא לגבי מצבהשל החברה בארץ, איפה אנחנו נמצאים, איפה הקשיים שלנו ודרך התמודדות עם בעיות של נשים אנחנו מתמודדים עם הבעיות של החברה בכללותה.
דב חנין: אני רוצה לומר בהקשר הזה שאני לגמרי מסכים עם כל מה שאמרתם פה, שהשאלות הן בגדול שאלות של מדיניות.
דב חנין: אני אומר את הדברים באופן פתוח, אני חושב שהמדיניות שאנחנו מתמודדים איתה, המדיניות של הממשלה, גם הנוכחית וגם הקודמת, היא מדיניות מאוד מאוד בעייתית, מאוד בעייתית בנושאים חברתיים, ונשים הן הקורבנות הכי מובהקים והכי ראשוניים של הדבר הזה.
דב חנין: אחרי שאני אומר את הדבר הזה אני רוצה להגיד לכם שוב, כדי להיות באמת אובייקטיבי, שלפחות בשלושה משרדים שהם משרדי מפתח מבחינת ההתמודדות עם השאלות שאנחנו מדברים עליהן, זה משרד הרווחה, משרד הבריאות ומשרד החינוך, אני מזהה אצל השרים החדשים הרבה מאוד רצון טוב.
דב חנין: זה לא אומר שהם יוכלו לשנות, לא הכול נקבע ברמת המשרד ולא הכול נקבע אצל השר, יש מדיניות ממשלתית והיא בעייתית, אבל נראה לי שאם נעבוד נכון, גם אתם וגם אנחנו כוועדה, ונבנה תכנית עבודה מספיק מוגדרת, ותיכף אני אגיע לזה אנחנו יכולים בשלושת התחומים האלה שהם תחומי מפתח להתקדם התקדמות אמיתית.
דב חנין: זה אתגר מאוד מאוד גדול.
דב חנין: מה שאתם עשיתם זה נורא חשוב, אתם יודעים היום לנתח את הבעיות בצורה מאוד מרשימה, אבל זה רק הצעד הראשון, עכשיו מתחילה השאלה המעניינת, איך משנים את זה.
דב חנין: ואיך משנים את זה, זה מחייב את כולנו להרבה חשיבה יצירתית, שוב, כי אנחנו חיים עדיין במסגרת מדיניות שהיא בעייתית.
דב חנין: אבל גם במסגרת המדיניות הזאת ניתן לעשות הרבה מאוד דברים אם אנחנו נהיה מאוד ממוקדים ומאוד מאוד תכליתיים במתכונת העבודה שלנו.
דב חנין: ובזה אני רוצה לסיים, אני חושב שבעקבות הדיון הזה, אני גם מבקש מכם את העזרה לנו, וגם אנחנו כמובן נעשה את מה שיידרש מצדנו, כדי לנסות לגבש תכנית עבודה מעשית.
דב חנין: אני מעריך שלכנסת הזאת יש, נניח, עוד שנתיים עבודה, אז בואו ננסה את השנתיים האלה שיש לכנסת הנוכחית - - - זו הערכה פוליטית ריאלית, אתם יודעים, בפוליטיקה הישראלית זה בערך מה שנשאר.
דב חנין: אבל זה הרבה זמן בפוליטיקה, אפשר לעשות המון המון דברים.
דב חנין: אם נהיה ממוקדים ונהיה תכליתיים ואם נדע לייצר ניירות מדיניות מאוד קונקרטיים, קודם כל בשלושת התחומים האלה, רווחה, בריאות, חינוך, ואם נדע לעבוד עם הגורמים האלה, שיש להם רצון טוב, לא תמיד הם יודעים, לא תמיד הם מכירים את הבעיות עד העומק, אבל יש להם את הנכונות להיכנס לזה, אנחנו יכולים לעשות שינוי.
דב חנין: באמת המון תודה לכולכם ותודה רבה, עליזה, על ההזדמנות ועל הביקור הזה.
עפו אגבאריה: אני מצטרף לדבריי של חברי דב.
עפו אגבאריה: קודם כל אני מברך את העמותות ואת הנשים שנוכחות פה, עשיתם עבודה ממש יפה מאוד.
עפו אגבאריה: החכמנו וידענו גם הרבה דברים שאולי קודם לא ידענו, אבל חלק באמת ידענו.
עפו אגבאריה: אז ברכותיי לכולכם.
עפו אגבאריה: וברכה מיוחדת כמובן לעליזה, על זה שהיא יזמה את הדיון הזה שכבר המון שנים לא נעשה במגזר הערבי ויצאה שאלה באמת מדוע כל חברי הוועדה לא הגיעו, גם חברי הוועדה היהודים.
עפו אגבאריה: אבל כנראה, אני דווקא מציין את מה שאמר דב על זה, שיש איזה שהיא רוח מאוד, הייתי אומר ברוח החמה או באווירה החמה שקיימת בכנסת, אז אנחנו מרגישים איזה שהיא רוח קצת אחרת מכיוון שרי 'יש עתיד'.
עפו אגבאריה: למשל עם שרת הבריאות יש לי דלת פתוחה ודיבור ישיר שמהיום להיום אני יכול לעשות פגישה איתה וגם עם נציגים מבתי החולים וארגונים שעובדים על הבריאות במגזר הערבי.
עפו אגבאריה: בפעם הראשונה למשל הייתה פגישה בינינו, בין חברי הכנסת הערבים, לבין השר פירון.
עפו אגבאריה: הייתה פגישה מצוינת, אני חושב שזו פעם ראשונה שמתקיימת פגישה כזו, שהוא שמע את הבעיות שלנו.
עפו אגבאריה: הרבה דברים היה אפשר לפתור ממש תוך כדי הישיבה ואני חושב שזו גישה נכונה מאוד.
עפו אגבאריה: גם היה לי שיח עם מאיר כהן, שר הרווחה, שגם איתו אני מצאתי איזה שהיא אוזן אולי קצת יותר קשבת ממה שהיינו רגילים וזה אולי מצביע על דבר אחד, שאולי אנחנו יכולים קצת אחרת לפעול וקצת אחרת לקדם את הדברים ועצם העובדה שקיום הוועדה היום בנצרת זה רק מוכיח שבאמת אפשר לעשות אחרת ממה שאנחנו שומעים ורואים בתיאטרון הגדול הזה שנקרא הכנסת, מליאת הכנסת בעיקר.
עפו אגבאריה: אז עכשיו לעניינים שדיברנו עליהם, לענייני האלימות.
עפו אגבאריה: אני חושב שבענייני האלימות יש לנו עוד הרבה מה לעשות, בעיקר באזורים שפחות מפותחים מבחינה חברתית.
עפו אגבאריה: פה דיברו על אזור הנגב ועל הערים המעורבות, בעיקר אזור המרכז, אזור המשולש, שיש שם איזה שהיא בעיה, כנראה לא רק חברתית, יש גם איזה שהיא בעיה שהשלטונות לא כל כך נותנים את המענה לדרישות הקיימות.
עפו אגבאריה: אני לא במקרה הזכרתי את הארגונים הלא חוקיים שעובדים בפעילות הזו, שלדעתי יש מקום להתחיל לשים לב אליהם, שיש מדינה, יש חוק שצריך להיות לכולם ולא כל מיני ארגונים שיכולים לעשות לעצמם דין בלי דיין.
עפו אגבאריה: בעניין הבריאות, אני חושב שיש שלוש נקודות עיקריות שאני רוצה לדבר עליהן.
עפו אגבאריה: אחד זה המצב הסוציו אקונומי, שזה בעיקר הגורם אולי המכריע בעניין השמנת היתר.
עפו אגבאריה: השמנת היתר זה הגורם העיקרי להרבה מחלות.
עליזה לביא: כל מה שראינו כאן.
עליזה לביא: שאלתי אותה מה זה, אז היא אומרת אנחנו מאשימים אתכם בכל דבר - - -
עפו אגבאריה: לא, זה אחד הדברים שאם אנחנו - - -
עליזה לביא: מי שם ופלים ובייגלה?
עליזה לביא: אני אוכלת את זה רק בימי הולדת.
עאידה תומא: הוועדה הגיעה אלינו, זה יום הולדת.
עפו אגבאריה: אז לגבי השמנת היתר ומחלת הסוכרת, כי זה מאוד מאוד הולך אחד עם השני ואנחנו רואים שזה גם גורם למחלות לב ויתר לחץ דם ותמותה וכל זה, אם אנחנו נפחית את השמנת היתר ב-30% אנחנו נוריד את הוצאות המדינה ב-3 מיליארד לשנה וזה בדוק, הוצאות על הדברים האלה בקרב הנשים.
עפו אגבאריה: הדבר השני – הצענו שההסברה ועניין המניעה יהיה יותר גדול ואני מקווה שאת התמיכה שלכם נקבל ברגע שנציג את הדברים למשרד הבריאות.
עפו אגבאריה: והדבר השלישי לגבי הסרטן, סרטן השד בעיקר, שהוא הגורם אולי הראשון, אם אנחנו ניקח את התחלואה במגזר הערבי, הוא האחוז הגדול, בין 30% ל-40%, למרות שבמגזר היהודי זה בין 40% ל-50%.
עפו אגבאריה: אני הגשתי מספר פעמים שאני מבקש להוריד את גיל הממוגרפיה לגיל 40 ועד עכשיו נתקלתי בקיר אטום.
עפו אגבאריה: אני מקווה שהשרה הפעם תעזור לי וברגע שאני אגיש את הצעת החוק לקריאה ראשונה או שנייה, כי טרומית זה עבר, זה היה בוועדה, אבל בקריאה ראשונה לא הייתה הסכמת ממשלה, ואני מקווה שאת זה נוכל לעשות.
עפו אגבאריה: זה גם יכול להיות גורם קודם כל לחסוך בחיי אדם, דבר ראשון, ודבר שני גם לחסוך במשאבים שאנחנו אחר כך משלמים על הנשים האלה.
עליזה לביא: עכשיו זה נידון בוועדת הכספים.
עפו אגבאריה: כן, היום זה נידון בוועדת הכספים.
קריאה: יש תכנית לשלוש שנים.
עליזה לביא: זה היום בוועדת הכספים, זה לא עניין של המגזר הערבי.
עפו אגבאריה: הורדת הגיל זה לגבי כולם, זה לא לגבי מגזר מסוים, אבל התכוונתי למניעה והסברה שיכולים להיות.
עפו אגבאריה: עכשיו לגבי שאר הדברים, כולל הרפורמה של בריאות הנפש, אני חושב שיש עוד זמן שאנחנו צריכים לדבר על זה, אני לא אקח את זמן כולם.
עליזה לביא: אז קודם כל תודה רבה על האירוח ועל רוחב היד שקיבלתם אותנו, אנחנו מאוד מאוד שמחים ואנחנו מאוד אפילו מתרגשים לבוא לכאן.
עליזה לביא: אני נפעמת ומאוד מתרגשת משום שנחשפתי פה להרבה ניסיון וידע, אבל זה הרבה יותר מזה.
עליזה לביא: יש פה נשים פורצות דרך, נשים שיודעות מה הן רוצות, יודעות לזהות, גם אם לא תמיד יש את ההגדרה בעברית לבעיות שהן רואות ומזהות, הן יודעות לומר ולהסביר.
עליזה לביא: נשים משכילות, אני כבר אמרתי לעמליה, 'תסמני'.
עליזה לביא: אבל אנחנו חייבים לעבוד ביחד.
עליזה לביא: אנחנו לבד לא נצליח, אני רוצה אתכם בוועדה.
עליזה לביא: אנחנו פתחנו ואמרנו שאנחנו מזמינים משקיפות לכל ועדה וועדה.
עליזה לביא: אם יש משקפיים שהם משקפי מגדר ואנחנו כולנו נשים וכולנו יודעות שהנושא המגדרי לא התחיל לפני 5,000 שנה, אלא הבעיה של נשים, אני מזכירה לכם את כל הספרות הפמיניסטית, אז נשים ערביות הן פעמיים, הן גם נשים, הן גם ערביות ואני מבקשת מכן לבוא ולעזור לנו לחבוש את משקפי הנשים הערביות.
עליזה לביא: אנחנו לא יודעות מספיק לעשות את זה.
עליזה לביא: ואני מבקשת שבכל ועדה תהיה משקיפה ערבית.
עליזה לביא: יש לנו היום שתי חברות משקיפות בוועדה שמקפידות להגיע, אבל ההתמחות שלהן היא לא תמיד בנושא הוועדה, ואם תהיה ועדה בעוד שבוע עם יעל גרמן, השרה, ואת לא תהיי, זה חבל.
עליזה לביא: ואם תהיה ועדה בנושא, כמו אתמול, של נערות בסיכון ואתן לא מגיעות אז אנחנו לא יודעות.
עליזה לביא: ואם יש ועדה בנושא של המורות הערביות ונמצאים רק חברי כנסת גברים ערבים - - -
עאידה תומא: וסאוסן.
עליזה לביא: בסדר, נכון, סאוסן, אבל אני רוצה עוד.
עליזה לביא: תעשו חלוקה ביניכם.
עליזה לביא: דלית באמת עושה את כל המאמצים לשים את הוועדות שלנו שבועיים קדימה ואני מציעה שצריכה להיות פה איזה שהיא חלוקה שלכם לדאוג לכך שבכל ועדה שלנו תהיה משקיפה שלכם.
עליזה לביא: אני אומרת 'שלכם', כלומר בארגונים, בצוות שאמרת שהקמתם, ארגון מטריה, ולעבוד ביחד.
עליזה לביא: גם אם אין לכם, גם אם לא מגיעה, גם אם קרה משהו וכולנו בני אדם וזה בסדר שלא שהגעת אתמול, אז לפחות שאת הפרוטוקול נשלח לכם, אפשר לראות את הדיון באינטרנט, אתם יכולים תוך כדי דיון באינטרנט להעביר לנו באס.
עליזה לביא: אס, כמו שעכשיו התכתבתי עם השר.
עליזה לביא: הטכנולוגיה היום מאפשרת, גם אם פיזית אי אפשר להיות נוכחים.
עליזה לביא: כי באמת מצד אחד התקדמות מרשימה, ויש נושאים שהם נושאים מורכבים.
עליזה לביא: אגב, לא רק במגזר הערבי.
עליזה לביא: אני אומרת לכם שכשאני הגעתי לוועדה לקידום מעמד האישה אני הייתי בטוחה שאני מביאה את כל עולם התוכן שלי ורצה קדימה, ופתאום אני מגיעה ורואה שכל כך הרבה דברים שחשבתי שהם כבר נפתרו והתקדמו, איפה.
עליזה לביא: אני תמיד אומרת שאני הולכת שני צעדים קדימה וצעד אחד אחורה, הנושא של הטרדות מיניות, הנושא ששופט בישראל מסוגל לומר שנשים נהנות מאונס, כל מיני דברים שחשבתי שכבר עברו מהעולם.
עליזה לביא: זה דבר ראשון.
סמאח אגבאריה: אפשר רק הערה קטנה?
סמאח אגבאריה: לגבי הזימון.
סמאח אגבאריה: אני למשל בעמותה מקבלת זימון רק כשהנושא נוגע לנשים ערביות והדיון על צעירות ורווחה, את זה קיבלתי מקולגות בעמותות יהודיות, שהם שותפים לי ושלחו לי בעקיפין.
סמאח אגבאריה: כאילו שאני מתויגת לדבר הזה.
עליזה לביא: אז אנחנו נראה איך אנחנו עושים את זה.
עליזה לביא: אם יש לכם ארגון גג, אז אולי ארגון הגג יחליט, אני חושבת שאתן צריכות להחליט גם, לבדוק מי יכולה ומי מתאימה.
סמאח אגבאריה: אם ברשימת התפוצה שלכם תכללו עמותות ערביות גם בנושאים שלא קשורים פרופר ומוגדרים שהנושא זה נשים ערביות, אז נגיע גם לדיונים כלליים.
עליזה לביא: אגב, גם אתמול.
עליזה לביא: אתמול היה דיון על נערות במצוקה וכמה ארגונים יהודיים התקשרו אליי 'לא הזמנתם אותנו'.
עליזה לביא: אנחנו לומדים, אנחנו רוצים כמה שיותר.
עליזה לביא: את יודעת, ארגונים קטנים, אין להם תקציבים, פחות מכירים אותם.
עליזה לביא: אנחנו עושים את זה כל היום דרך הטכנולוגיות הקיימות, אבל עדיין אנחנו לא מגיעים לכולם.
עליזה לביא: דבר שני שאני רוצה לבקש, אני מחויבת לנושא והנושא מאוד מאוד חשוב לי ואני באמת חושבת שכדי להביא טוב למדינה שלנו, בכלל, נשים יביאו שלום, אני מאמינה בזה, אני יודעת את זה, וכל שיתוף פעולה שלנו ישפיע ויקרין על כל מה שקורה במדינה.
עליזה לביא: אני כבר לא מאמינה שגברים יביאו שלום.
עליזה לביא: אני חושבת שהנשים תבאנה שלום.
עליזה לביא: אנחנו ודב.
עליזה לביא: אבל אני חושבת שאנחנו היום פורצות דברים ואני מבקשת, אני מאוד מבקשת מכם, אני באתי לפה היום, אבל אני רוצה שנכרות ברית שגם אם חלילה המצב המדיני יהיה קשה וגם אם יהיו אירועים לא פשוטים, וחווינו את זה בעבר, אני רוצה שהשיח הזה ימשיך להתנהל.
עליזה לביא: זו ברית שאני מבקשת שנכרות אותה, גם אני איתכם וגם אתם.
עליזה לביא: אני לא רוצה ואני מבקשת שכשיהיו חלילה ימים קשים וימים שנכעס אחד על השני, גם ברמה האידיאולוגית, גם ברמה הפוליטית, גם ברמה האישית של חלילה אסונות, והיו ימים קשים, כולנו מכירים אותם, אני מבקשת שלא נמשיך לדבר בכלל, אלא בפרט.
עליזה לביא: כי היום נוצרים פה יחסים אישיים ורק בעזרת יחסים אישיים ובאחיות פמיניסטית נוכל להתקדם ולפתור בעיות.
עליזה לביא: אבל אם המורכבות הפוליטית תגבר על הברית שנכרתת פה אנחנו לא נצליח להתקדם, כי חלק מזה שלא הצלחנו להתקדם, גם אנחנו בפמיניזם הישראלי, אבל גם, בטח ובטח, אנחנו ואתם, ואני לא אוהבת לומר כאן את המילים 'אנחנו ואתם', אבל אנחנו במגזר היהודי והמגזר הערבי, אם אנחנו לא נדע להתגבר על הגורמים המעכבים הפוליטיים לא נצליח להתקדם.
עליזה לביא: כולנו צריכים לחתום על הברית הזאת ולהתחייב לקיים אותה.
עליזה לביא: נתתי לכם דוגמה על השיח הבין דתי שהייתי שותפה לו, שהוא עבר מן העולם, לצערי הוא עוד לא התחדש מאז האינתיפאדה, וצריך משוגעות לדבר כמו שאתן.
עליזה לביא: אתן חלוצות, אתן פורצות דרך, אתן עושות את זה, אתן באות מהצמיחה מלמטה שהיא הצמיחה האמיתית ביותר ולא מעט פעמים אני יכולה להזדהות איתכם.
עליזה לביא: אם אני לא הייתי לוקחת את כל המקום שלי כאישה יהודייה במרחב הדתי, יחד עם חברותיי, לא היינו מתקדמות.
עליזה לביא: יש המון המון המון דברים משותפים, אני מבקשת שנזכור שיש לנו הרבה דברים משותפים, גם ברגעים הקשים שיהיו לנו ויהיו מנת חלקנו לצערי.
עליזה לביא: אז אני מבקשת שנשים את הפוליטיקה בצד ונראה איך אנחנו מתקדמות.
נבילה אספניולי: או נעשה פוליטיקה אחרת.
נבילה אספניולי: לא נשים את הפוליטיקה בצד, נעשה פוליטיקה אחרת.
עליזה לביא: אבל גם שהפוליטיקה האחרת הזאת תגיע למצבי קיצון, אני מבקשת שנזכור שיש בינינו ברית.
נבילה אספניולי: זו פוליטיקה אחרת.
עליזה לביא: לגבי השרים שלנו.
עליזה לביא: זה נכון, הוזכרו פה שלושה שרים, יש לנו גם את שר האוצר כמובן ואת שר המדע, הם גם מחויבים בכלל לנושאים החברתיים.
עליזה לביא: כמו שראיתם, השר ישר ענה וחשובים לו הדברים.
עליזה לביא: אנחנו נעשה תכנית, נקדם תכנית.
עליזה לביא: אני כבר שמחתי שאת אמרת שאת תבואי לעשות שלושה חודשים של סטאז' בוועדה לקידום מעמד האישה, כי את השולחן הזה צריך להמשיך.
עליזה לביא: אני חושבת שצריכה להיות תורנות בכנסת, כי אם את תהיי שם יהיה אפשר להמשיך את השולחן הזה בכנסת.
עליזה לביא: וזה יהיה נהדר, כי תהיה כתובת אחת.
עליזה לביא: חברי הכנסת שלכם מצוינים, אבל הם עסוקים בכל כך הרבה נושאים ואם תהיה דמות שתרכז, כמו מין שולחן עגול שכל הזמן הדברים יזרמו, בהחלט תהיה פה קפיצה, ואם נדאג לזה שמי שתחליף אותך, אחרי שתגמרי את הסטאז', ונאפשר לעוד נשים, זה גם משהו שצריך לחשוב עליו, לשמור על רצף, אנחנו נצליח לבנות את הדברים וגם לקדם אותם.
עליזה לביא: אז אני מאוד מאוד שמחה על כל מה שלמדנו כאן היום ועוד נלמד ועוד נקרא.
עליזה לביא: אני מגלה בוועדה, לא רק בהקשרים האלה שדיברנו עליהם היום, גם בנושאים שהם קשורים לחברה היהודית, אף פעם יד ימין לא יודעת מיד שמאל.
עליזה לביא: סביב שולחן הוועדה, ויושבים פה חברים בוועדה, אלה לא יודעים מאלה, אלה לא מכירים את אלה, אלה פועלים אותו דבר, אלה הורסים לאלה, אין סנכרון, אין שיתופי פעולה, וחלק מהשולחן גם בוועדה זה באמת להכיר.
עליזה לביא: ככל שנכיר אנחנו נשלב ידיים ונצליח ובעזרת ה' ואללה, נצליח כולנו.
עאידה תומא: אנחנו למדנו שבעזרת עצמנו נשנה דברים.
עאידה תומא: אני רק רוצה באמת להודות לכולם, כל מי שהגיע מהבוקר ובמיוחד כל מי שנשאר עד השעה הזו.
עאידה תומא: אני חושבת שמה שסיכמת, חברת הכנסת לביא, בעצם שאנחנו כורתות ברית עכשיו ואנחנו מתחילות קשר שממשיך את המאבקים הקודמים, אבל אני מאוד שמחה לשמוע שהצלחנו באמת להביא את הנושאים החשובים ללבנו לשולחן הזה.
עאידה תומא: אני יודעת שזה היה צעד מאוד מכובד לקבל את ההחלטה הזו להגיע לפה.
עאידה תומא: אני חושבת, כמו שגם אמרה נבילה, חיכיתי שתסיימו, שאנחנו מאמינות כפמיניסטיות שהאישי הוא פוליטי והפוליטי הוא אישי, אבל אנחנו רוצות לבנות פוליטיקה אחרת, אנחנו רוצות לבנות פוליטיקה שבה אנחנו מכירות אחת בשנייה ועובדות ביחד כדי לקדם את הנושאים שלנו.
עאידה תומא: אני רוצה להבטיח לך שבימים הקשים ההם, אם יחזרו, את תשמעי אפילו יותר מאיתנו.
עאידה תומא: זה מה שהיה בעבר, זה מה שיקרה.
עאידה תומא: אנחנו לא התייחסנו בכלל לשותפות שלנו במאבקים למען השלום הצודק ולמען באמת סיום המצב האיום וסיום הכיבוש, כולנו פה פעילות גם בנושאים האלה, אבל יהיו ימים שנצטרך גם להגיע לזה ולדבר על איך באמת בונים שלום ושוויון ודמוקרטיה במדינה הזו.
עאידה תומא: אני מאוד מודה לכל המשתתפות, אבל תנו לי באמת באמת ככה להיות קצת לויאלית ולהודות לצוות שלנו ב'נשים נגד אלימות', במיוחד לאחר כל הדחיות שהיו וקיבלו את כל הלעיזות של 'באמת?
עאידה תומא: הפעם מתקיים?' כשהם התקשרו, אבל סוף סוף התקיים וזו התחלה ותודה לכולם.
סאוסאן תומא שוקחה: בוקר טוב.
סאוסאן תומא שוקחה: אני בחרתי לדבר על גברת סמירה חורי, שהיא עדיין בחיים, היא ילידת נצרת, חיה עד היום.
סאוסאן תומא שוקחה: מנהיגה פוליטית חברתית, בת 84.
סאוסאן תומא שוקחה: לאחר סיום לימודיה התיכוניים, החלה בשנת 1947 ללמוד בסמינר למורות בירושלים, אפרופו מורות מובטלות.
סאוסאן תומא שוקחה: ואפילו לימדה בבית-ספר בעכו בשנת 1948.
סאוסאן תומא שוקחה: משנת 1949 ואילך, פעלה סמירה חורי לארגן נשים בכפרים ערביים ובגיוס נשים לפעילות פוליטית וחברתית ובהוראת קריאה וכתיבה לנשים אנאלפביתיות.
סאוסאן תומא שוקחה: כל זה במסגרת הפעילות שלה בתנועה לנשים דמוקרטיות בישראל, אשר נוסדה ב- 1949, כתנועת נשים יהודיות וערביות.
סאוסאן תומא שוקחה: גב' חורי נמנתה עם המייסדות של התנועה ומנהיגותיה.
סאוסאן תומא שוקחה: התנועה הובילה מאבקים רבים למען ההכרה ביום האישה הבינלאומי, ה- 8 במרץ, שנים רבות.
סאוסאן תומא שוקחה: ייסוד מסגרות לטיפול בילדים כדי לעודד נשים לצאת לשוק העבודה.
סאוסאן תומא שוקחה: גב' חורי פעלה בהרבה מישורים, כולל זה שהיתה מועמדת לחברות במועצת העיר בנצרת ובין המייסדות של הארגון שלנו, עמותת נשים נגד אלימות.
סאוסאן תומא שוקחה: נשים רבות רואות בה דוגמה לאישה חזקה, אשר הקדישה שנים רבות של הפעילות שלה, האינטנסיבית, למען זכויות נשים, שלום צודק וזכויות הילדים.
עבדאללה חטיב: בוקר טוב לכולם.
עבדאללה חטיב: צדק חבר הכנסת מסעוד גנאיים כאשר הוא דיבר על כך שזאת לא הפעם הראשונה שאנחנו דנים בסוגיה הזאת וגם דנו במסגרת הזאת במסגרת ועדת החקירה הפרלמנטארית שהיתה גם בראשות חבר הכנסת אחמד טיבי.
עבדאללה חטיב: לפני שנה.
עבדאללה חטיב: על הייצוג ההולם של האוכלוסייה הערבית ושם התייחסנו לסוגיה של המורים.
עבדאללה חטיב: אני רוצה לציין ולהתחיל, גברתי היושב ראש, בנושא של המספרים.
עבדאללה חטיב: אין ספק שקיים עודף של מועמדים להוראה במגזר הערבי והמספרים, אנחנו היום מדברים במשרד החינוך לקראת שנת הלימודים תשע"ד, אנחנו מדברים על כך שהוגשו כ- 8,395 בקשות עבודה למגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים בדרך-כלל על כ- 90% מהבקשות האלה הן נשים ורק 10% מהבקשות האלה, הם מגברים.
עבדאללה חטיב: אני אתן לכם למשל, לקראת שנת הלימודים תשע"ג.
עבדאללה חטיב: בתשע"ג מועמדים, לא בקשות, מועמדים 7,941 מתוכם 7,212 הן נשים ו- 729 שהם גברים, כלומר אחוז הנשים היו 90% ממגישי בקשות העבודה למשרד החינוך.
עבדאללה חטיב: מתוכם שובצו במשרד החינוך 3,162, מתוכם, 2,905 הן נשים ורק 257 שהם גברים, אשר שובצו במערכת החינוך.
עבדאללה חטיב: אתם צריכים לדעת שהשנה יש לנו עלייה, כ- 1,000 בקשות עבודה במסגרת משרד החינוך, כאשר ההיצע הוא עולה מאוד מאוד מאוד על הביקוש.
עבדאללה חטיב: יש לי פה את המספרים.
עבדאללה חטיב: אנחנו פה מדברים על 4,000, אנחנו מדברים על כ- 4,000 מורות שהגישו בקשות למשרד החינוך, שבקשתן לא נענית בחיוב.
עבדאללה חטיב: אני אוסיף עוד דבר.
עבדאללה חטיב: כאשר אנחנו מדברים על נשים שלא נקלטו במסגרת משרד החינוך, משמעות הדבר שחלק מהנשים האלה מצאו גם תעסוקה במקומות אחרים.
עבדאללה חטיב: למשל, אנחנו עשינו מיפוי לאותן נשים שלא נקלטו במשרד החינוך.
עבדאללה חטיב: אנחנו מצאנו שמעל ל- 30%, כ- 35% מאותן מורות שהגישו בקשות למשרד החינוך, הן עובדות במסגרת הגנים הפרטיים, במסגרת בתי-ספר שהם פרטיים, שקיימים במדינה, במסגרת תוכנית צילה שהופעלה בשנה האחרונה, במסגרת תוכנית החומש שאנחנו מפעילים אותה.
עבדאללה חטיב: כלומר, במסגרת מכלול התוכניות שאנחנו מפעילים אותם, עובדים גם כ- 35% מהעודף.
עבדאללה חטיב: כלומר, נשאר לנו כ- 2,500 מועמדות שלא מצאו תעסוקה במסגרת משרד החינוך.
עבדאללה חטיב: אבל אני מסביר.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על נתונים שקיימים אצלנו.
עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים, הנתונים האלה הם נתונים שקופים מאוד.
עבדאללה חטיב: אנחנו העברנו אותם גם ל- ממ"מ.
עבדאללה חטיב: הנתונים האלה של מגישי בקשות העבודה למשרד החינוך, כלומר כל מה שאנחנו אומרים פה, אנחנו מבינים - - -
עבדאללה חטיב: אני יודע שהדיון מאוד חשוב ויש לנו אינטרס גם כן למצוא פיתרון לסוגיה הזאת כי היא סוגיה שהיא מאוד כואבת.
עבדאללה חטיב: אנחנו צריכים גם כן, באנו לכאן על-מנת להציע פתרונות, על-מנת באמת להתגבר על אותה תופעה.
עבדאללה חטיב: אנחנו היום, לפי הנתונים שקיימים אצלנו, אנחנו מדברים על כך ש- 2,500 מגישות בקשות עבודה למשרד החינוך, לא מועסקות באף מקום.
עבדאללה חטיב: לא במשרד החינוך ולא במסגרת העמותות השונות.
עבדאללה חטיב: אם יש מספרים אחרים, אז נשמח לקבל אותם מספרים ולבחון את כלל המועמדים שאנחנו מדברים עליהם.
עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של משרד החינוך, אנחנו צריכים להבין עוד דבר.
עבדאללה חטיב: משרד החינוך הוא המעסיק העיקרי של האוכלוסייה הערבית וכאשר אנחנו מדברים על נשים ערביות, יש לי פה מספרים מדויקים.
עבדאללה חטיב: רק בגני ילדים, ביסודי ובחטיבות הביניים, ללא בתי-ספר תיכוניים, אנחנו מדברים על 17,563 מורות שמועסקות במסגרת משרד החינוך והן מהוות כ- 80% מכלל המורים במגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: כלומר, מכלל המורים שעובדים במגזר הערבי, 21,980 – 80% מהמועסקים שם כמורים הם נשים, מורות ערביות בגני ילדים ביסודי ובחטיבה.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שעיקר הבעיות שקיימות, אפשר האתגרים שקיימים - - -
עבדאללה חטיב: זה שקוף, אני אתן לכם.
עבדאללה חטיב: דווקא רצינו לעשות את זה כמצגת.
עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים היום ויכולים לזהות מספר דברים.
עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה זה הנושא של האבטלה הגבוהה בקרב נשים ערביות.
עבדאללה חטיב: שחלקן הן אקדמאיות אבל גם בכלל.
עבדאללה חטיב: הסוגיה השנייה שאנחנו גם מתמודדים אתה וגם מנסים, אני גם אתן כיוונים לפיתרון, מיעוט מקומות עבודה ואופקי תעסוקה לנשים במגזר הערבי, במשרד החינוך עכשיו אנחנו נציג את התוכנית מה אנחנו עושים על-מנת לכוון בנושא של חינוך לחיי קריירה והכוונה תעסוקתית.
עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית שהרבה מאוד נשים במגזר הערבי פונות להוראה, כאשר יש מקום היום לכוון גם את מסלולי הלימודים של אותן בנות ואי גם כן אתייחס לסוגיה הזאת והסוגיה שהציג אותה גם כן חבר הכנסת מסעוד גנאים, שהיא מיעוט המסגרות להכוונה מקצועית, בקרב הבוגרים במערכת החינוך במגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: למה זה גורם?
עבדאללה חטיב: זה גורם לחוסר השתלבות החברה הערבית הישראלית בכלכלת המדינה והסוגיה השנייה זה הרגשה גם של ניכור ושל תסכול בקרב נשים במגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: יש לנו שני יעדים שהם יעדים מרכזיים שאנחנו קבענו במשרד החינוך, לגבי הנושא של הנשים.
עבדאללה חטיב: הדבר הראשון.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס ואחרי זה להמשיך.
עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה, לא כל המורים אשר מסיימים, שבמכללות הערביות, אנחנו יודעים שגם האוניברסיטאות מכשירות מורים למערכת החינוך.
עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של המכללות, הסוגיה הזאת נבחנה רבות ואני רוצה להגיד, אני אישית התנגדתי לצמצם בנושא של המכללות הערביות מסיבה אחת – אי-אפשר היום להגיד לאישה ערבייה, אנחנו רוצים לחסום אותך ואנחנו רוצים לצמצם את המכללות.
עבדאללה חטיב: משמעות הדבר, כאשר אנחנו מצמצמים את המכסות של המכללות, שאנחנו מונעים מנשים ערביות, שרוצות לקבל תואר אקדמאי, מלהשיג את ההשכלה הבסיסית.
עבדאללה חטיב: ולמה?
עבדאללה חטיב: בנושא של הקריטריונים.
עבדאללה חטיב: הקריטריונים הם קריטריונים אחרים וארציים, לכלל מגישי הבקשות להתקשר להוראה, הן במגזר היהודי והן במגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על קריטריונים ארציים.
עבדאללה חטיב: כאשר מועמדים עומדים בקריטריונים הארציים, בקריטריוני הסף לקבלה, אז הם מתקבלים.
עבדאללה חטיב: היום אני בטוח ואני חותם לך, הנושא של הפרוטקציות והדברים האלה נעלמו, נכחדו, ואנחנו לא ניתן לא יד ולא רגל לדברים האלה ואני מתחייב בדברים האלה וגם העמותות, גם עלי, שהוא מנהל מכללה, יכול להעיד על הדברים האלו.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להציע מה אנחנו הולכים לעשות, כי זה גם כן נושא שהוא נושא חשוב מאוד.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על התוכנית החדשה שיחד עם הרשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה, בראשותו של איימאן סייף וגם עם "קו משווה", הנושא של העסקת 500 מורים מהמגזר הערבי, מרביתן נשים, במערכת החינוך העברית.
עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו היום בנינו קובץ של מורות מהמגזר הערבי שהן מורות מצטיינות, אנחנו שלחנו את הקבצים האלה והנתונים האלה למחוזות, ואנחנו מעודדים את הנושא של תעסוקת נשים, במיוחד נשים או אקדמאיות מהמגזר הערבי, במסגרת מערכת החינוך היהודית.
עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת היא תוכנית חומש.
עבדאללה חטיב: לקראת שנת הלימודים תשע"ד, אנחנו נקלוט כ- 100, בעיקר מורות ערביות, במערכת החינוך היהודית אבל אני רוצה להגיד עוד דבר.
קריאה: זה 500, שי פירון אמר.
עבדאללה חטיב: תוכנית חומש, אנחנו לקראת שנת הלימודים הבאה נקלוט 100 מורות ערביות.
עבדאללה חטיב: צריך להוסיף עוד דבר, למשל, יש לנו מקומות תעסוקה שהם מקומות תעסוקה פנויים.
עבדאללה חטיב: יש לנו, למשל, בדרום שהם מקומות תעסוקה פנויים ואנחנו מדברים על מאות מקומות תעסוקה פנויים בדרום שאף אחד לא רוצה ללכת לשם.
עבדאללה חטיב: אנחנו אפילו הצענו מקומות עבודה ותעסוקה באילת עם מימון מלא של שכר הדירה, עם גם תוספות ואף אחת לא הולכת לשם.
עבדאללה חטיב: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו – עיקר הבעיה היא היעדר הכוונה מקצועית לאותם תלמידים שהם תלמידים שלומדים ב- י"ב.
עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ג, אנחנו הפעלנו כמשרד, יחד עם "קו משווה" ויחד עם הרשות לפיתוח כלכלי, אנחנו הפעלנו מיזם ב- 50 בתי-ספר במגזר הערבי, מתוך ה- 135.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להציב עוד מה אנחנו עשינו.
עבדאללה חטיב: אנחנו, יחד עם המועצה להשכלה גבוהה, ויחד עם משרד ראש הממשלה, בשנת הלימודים הבאה, אנחנו נפעיל את אותה תוכנית ב- 100 בתי-ספר ערביים, כאשר תוך שלוש שנים אנחנו נכסה את כל בתי-הספר הערביים ואנחנו מדברים על 200 בתי-ספר שהם ערבי, דרוזי ובדואי.
עבדאללה חטיב: כלומר, בשנת הלימודים תשע"ו, כל בתי-הספר במגזר הלא יהודי, תהיה בהם התוכנית של חינוך לחיי קריירה.
עבדאללה חטיב: חוץ מזה, הנושא של פתיחת מגמות טכנולוגיות במסגרת בתי-הספר התיכוניים לבנות.
עבדאללה חטיב: יש סוגיה שהיא סוגיה מאוד חשובה.
עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להפנות את הבנות ובעיקר הבנות במגזר הערבי, לנושא של החינוך הטכנולוגי.
עבדאללה חטיב: כי אנחנו רואים שזה אופק תעסוקתי שהוא פתוח גם כן לבוגרות שהן בוגרות מסלול טכנולוגי במגזר הערבי ולכן מה שעשינו, יש החלטת ממשלה חדשה, אנחנו ישבנו עם כל המנהלים לפני שבועיים, עם כל מנהלי בתי-הספר התיכוניים.