GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עאידה תומא: רק שתדעו לכם שרק במדינת ישראל יש בתי דין דתיים דרוזיים.
עאידה תומא: בעולם הערבי אין דבר כזה, זו המצאה ישראלית.
עאידה תומא: בדרך כלל הם דנים בבתי דין שרעיים.
קריאה: למה את מדברת?
קריאה: זה מתוך רגישות תרבותית.
ע'ולה נג'מי: המישור השני שאני רוצה להתייחס אליו זה ייצוג נשים בשלטון המקומי ואני כאן מתכוונת ליועצות לקידום מעמד האישה.
ע'ולה נג'מי: ב-2000 היה חוק למינוי יועצות למעמד האישה בשלטון המקומי וב-2008 היה תיקון על החוק כדי שיגבירו את האכיפה ועד היום יש שלוש נשים שהן יועצות לקידום מעמד האישה במכרז בשלטון המקומי, מ-72 רשויות מקומיות.
ע'ולה נג'מי: לפי הנתונים של הרשות לקידום מעמד האישה, הם מקבלים דוחות מהרשויות המקומיות, אבל בפועל אין יועצות.
ע'ולה נג'מי: זה דבר, אני חושבת, שיש חלק לוועדה לקדם אותו.
ע'ולה נג'מי: יש שני מישורים בקידום הזה.
ע'ולה נג'מי: אני חושבת שחבר הכנסת דב חנין לפני שנה קידם שאילתה לשר הפנים לגבי אכיפת תפקידו בחוק.
ע'ולה נג'מי: אם המועצה לא מילאה תוך שלושה חודשים יועצת, על השר למנות, ועד היום השר לא אכף את תפקידו בחוק.
דב חנין: אבל דווקא עם השר הנוכחי יש סיכוי יותר גדול שהוא יהיה - - -
עליזה לביא: כן, הוא מאוד קרוב לנושא.
עאידה תומא: אז אנחנו נצטרך לפנות אליו.
ע'ולה נג'מי: בעיקר אלה שני המישורים החשובים שרציתי להציג.
עאידה תומא: יש את המועצות המקומיות.
עאידה תומא: כדאי להזכיר שמבחינת ייצוג נשים בחברות במועצה מ-48' עד היום רק 16 נשים ערביות קידמו כחברות מועצות עיר או מועצות מקומיות.
דב חנין: מתוך אלפי חברים.
עאידה תומא: מתוך אלפי חברים.
עאידה תומא: אחת הייתה ראש עיר, אבל לא בבחירות ישירות, כתוצאה של קואליציה עם רוטציה ב-72' בכפר יאסיף לשישה חודשים, וזהו, ושם נגמר הסיפור.
עאידה תומא: זו הסטטיסטיקה הכי קלה שאפשר לזכור.
עאידה תומא: אנחנו פועלות ועכשיו מקיימות קמפיין די גדול של קואליציה שפועלת למען קידום נשים ב - - - סליחה, לא ידעתי את תציגי את זה.
עאידה תומא: אז תמשיכי, ופא, אני מאוד מצטערת.
ופא זריק: אני ופא ממטה אלמוסאואה לזכויות האזרחים הערבים במדינה.
ופא זריק: אנשים מאמינים בשוויון, מה שאני באופן אישי גם מאמינה בהעדפה מתקנת, כך שאנחנו בקואליציה שהתחילה עאידה לדבר עליה, אנחנו ארגונים גם של נשים וגם לא נשים, ארגוני זכויות, מנסים לעשות את החוק מבחינת לחוקק שריון נשים במועצות המקומיות.
ופא זריק: מכיוון ש-40-50 שנה של עבודה שלנו בשטח זה לא כל כך עבד, אז אנחנו מנסים לעשות את זה בחוק, לשריין, שבאחת מכל שלוש תהיה מועמדת אישה, ואולי זה יעזור.
ופא זריק: העבודה שלנו בשטח לא קלה, אנחנו מנסות לעשות סקרים מי כן מועמדת, מי לא.
ופא זריק: תמיד האמירה, 'אנחנו רוצים, אבל היא לא רוצה'.
ופא זריק: אז 'היא לא רוצה' אצלי לא נשמע ככה, כי יש הרבה רוצות ולא פונים אליהן.
ופא זריק: אז כן כדאי לפנות לנשים שהן כן רוצות ויכולות.
ופא זריק: אני אשמח שכן תדחפי את החוק.
ופא זריק: זו הצעת חוק מלפני כמה שנים ולפני חודש חנין זועבי גם העלתה וזה ירד.
ופא זריק: אז דב הולך לעבוד, זו גם שאלה למה אנחנו לא כארגונים, כקואליציה, לא תומכים אחד בשני, עד צעד ראשון ואחר כך אולי לשפר.
ופא זריק: אז זה גם משהו לדיון שכן כדאי שנחשוב עליו.
ופא זריק: תמיד לא נסכים מאה אחוז, אבל בואו נעשה משהו שכן נתמוך אחד בשני על מנת שכן זה יהיה ואחר כך נשפר.
ופא זריק: תמיד בחוקים משהו ניתן לשיפור.
ופא זריק: אז אנחנו היום גם עושים עבודה בשטח של הכשרת נשים, איך לקרוא ואיך להתייחס לכל העניין של תקציב המועצה, גם איך להתייחס לכלי תקשורת, גם העצמות, שמכשירים צוותים שהם פוטנציאל להיות מועמדות.
ופא זריק: אנחנו נשמח אם כן ביחד נחשוב מה עוד הלאה, אולי גם צריך במועצה עצמה להכשיר את הגברים איך לקבל - - -
עליזה לביא: בבחירות האלה כמה נשים מועמדות?
עאידה תומא: אנחנו עוד לא יודעות.
עאידה תומא: הרשימות עוד לא - - - כמה נמצאות עכשיו במועצות?
עליזה לביא: לא, כמה נשים רוצות?
עליזה לביא: זה משהו שאתן - - -
ופא זריק: אנחנו בבדיקה.
ופא זריק: יש כמה.
ופא זריק: מה שמפתיע, יש שתי נשים שהן כבר מועמדות - - -
עליזה לביא: כי ב-22 בחודש הזה אנחנו עושות פגישה של כל המועמדות שרצות ברשימות לראשי ערים לכנסת, יהיה שר הפנים, שיהיה אפשר לשאול אותו שאלות, ויהיה פאנל, מתוך מקום באמת לתת מענה לשאלות, אז אם אתן יודעות - - -
קריאה: אנחנו יודעים שבכפר קנא יש מועמדת, בטמרה יש מועמדת.
ופא זריק: יש גם מועמדת ב - - -
עליזה לביא: להעביר לנו לוועדה, כי אנחנו מנסות להגיע לכמה שיותר מועמדות, גם יהודיות וגם ערביות.
דב חנין: התמונה שמצטיירת עד עכשיו, ממה שאני יודע, היא שאין שיפור גדול במספרן של נשים ערביות שמתמודדות.
דב חנין: הסטטיסטיקה של 16 נשים היא מזעזעת כשלעצמה, אבל אם תוציאי מהמשוואה את העיר נצרת אז אנחנו יורדים הרבה יותר, עוד יותר למינוס.
עפו אגבאריה: נצרת מקלקלת את הסטטיסטיקה.
ופא זריק: תמיד אני שומעת מהנשים ש'מאוד קשה לנו לבלות בערבים במועצות מקומיות', אבל אפשר לחשוב לעשות ישיבות במשך היום.
ופא זריק: צריך לשנות תפיסה, שכן חשוב לנו שתהיה אישה.
ופא זריק: אז אם כן משנים תפיסה אז הכול משתנה ואני אשמח שכן נקדם את העניין, איך אפשר לעבוד על אוכלוסיית הגברים שהראש שלהם זה רק ישיבה בערב, לא, אפשר לעשות במשך היום.
עליזה לביא: כי צריך אז לקלח את הילדים וצריך ארוחת ערב...
בדיעה חניפיס: יש לי בשורה שבדלית אל כרמל יש אישה דרוזית שהיא מועמדת בראש מפלגה וזה תקדים.
בדיעה חניפיס: אני אמנם לא אופטימית לגבי שופטות שיהיו בבתי משפט, אבל אני גם מקווה מאוד שאלה שמעוניינים בקידום מעמד האישה, שייצרו איתה קשר ו - - -
עאידה תומא: בדיעה, אנחנו כבר בקשר איתה.
בדיעה חניפיס: יפה.
עאידה תומא: אפשר לעשות חמש דקות הפסקה.
ניהאה דאוד: אני אציג את עצמי עוד פעם, אני ניהאה דאוד, מרצה באוניברסיטת בן גוריון בתחום בריאות הציבור.
ניהאה דאוד: אני חוקרת את הנושא של קידום בריאות באוכלוסייה הערבית ואי שוויון בבריאות כבר כמה שנים, עוד בדוקטורט שלי והמשכתי גם בפוסט דוקטורט ועד היום.
ניהאה דאוד: אני גם יו"ר המועצה הלאומית לקידום בריאות, אני נמצאת בהרבה ועדות שעוסקות בנושא של שוויון בבריאות, קידום הבריאות גם בקרב נשים ערביות, אבל אני התחלתי לאחרונה גם לעבוד על הנושא של בריאות הגברים הערבים.
עפו אגבאריה: גם?
ניהאה דאוד: גם, בנושא של עישון והמדיניות של עישון.
ניהאה דאוד: אני אגיד שהמצב מזעזע, פשוט, ממש ככה.
ניהאה דאוד: אם ייצא לי להגיד על זה, אני אגיד.
ניהאה דאוד: אני רוצה להגיד שעצם זה שאין אף ארגון של נשים ערביות שעוסק בתחום של בריאות מכל הארגונים שדיברו עד עכשיו,אני חושבת שזה אומר דרשני על התחום, ואני חושבת שזה גם מייצג את מה שקורה בכלל בקשר לבריאות בחברה הישראלית, לא רק הערבית, גם באג'נדה הפוליטית של חברי הכנסת ושל מפלגות שונות אנחנו לא כל כך רואים את התחום של בריאות.
ניהאה דאוד: אולי עכשיו זה התחיל ככה, אבל יש לנו יעד כן להכניס את זה למודעות של חברי הכנסת ושל מחוקקים, שיתחילו לעבוד על זה.
ניהאה דאוד: יש פה רופאים ודר' לבריאות איכות הסביבה, זה קרוב גם לנושא הזה.
דב חנין: הדוקטורט שלי במשהו אחר.
ניהאה דאוד: אז אני אתחיל ואני אגיד שהזכות לבריאות היא זכות שהיא מעוגנת באמנות בינלאומיות ובחוקים שהם בינלאומיים וגם בחוקים של מדינת ישראל.
ניהאה דאוד: חוק ביטוח בריאות ממלכתי הוא החוק הראשון שיש לנו בתחום הזה, שהוא גם מדבר על שוויוניות בתחום של בריאות.
ניהאה דאוד: כשאני מדברת על בריאות אני רוצה להגיד שאני לא מדברת על שירותי בריאות, אני מדברת בעצם על בריאות במובן הרחב של המילה, אני מדברת בעצם על הזכות לבריאות, כזכות לדיור ולמזון ולעבודה ולהשכלה וכו'.
ניהאה דאוד: כשאנחנו מדברים באמת על שוויון בבריאות אנחנו מדברים בעצם על ארבעה סוגים של שוויוניות, אנחנו מדברים על שוויון בפני החוק, אם החוק באמת עושה שוויון בזכות עצמה, זה קודם כל, שוויון במצב הבריאות, איך המצב הבריאותי של האנשים, אם זה שוויוני או לא, ואני אתן דוגמאות, ואחר כך אנחנו מדברים על שוויונות בקליטה של השירותים ונגישות לזמינות של שירותים ושוויוניות בקשר לגורמים שקובעים את מצב הבריאות.
ניהאה דאוד: בהקשר של נשים ערביות ובכלל באוכלוסייה הערבית יש פערים מאוד גדולים בינם לבין האוכלוסייה היהודית בקשר למדדי בריאות.
ניהאה דאוד: נכון הוא שמצבי הבריאות של כלל האוכלוסיות, גם הערבית וגם היהודית, השתפר עם השנים, אבל אנחנו עדים לפערים מאוד גדולים בין האוכלוסיות.
ניהאה דאוד: דוגמה אחת שאנחנו מדברים עליה זה הדוגמה של תוחלת חיים.
ניהאה דאוד: אנחנו יודעים שגם גברים ערבים וגם נשים ערביות חיים לפחות ארבע שנים פחות מהגברים והנשים היהודיים.
ניהאה דאוד: היום תוחלת החיים היהודית יותר מהערבית.
ניהאה דאוד: נכון להגיד שהפער בתוחלת חיים בין גברים ונשים, בכלל בארץ, הוא נמוך יחסית.
ניהאה דאוד: הפערים בעולם עומדים על 8-12 שנים, בארץ זה פער של 4 שנים בין גברים ונשים.
ניהאה דאוד: תמיד נשים חיות יותר, בעולם זה 8 שנים עד 12 שנים יותר ובארץ זה רק 4 שנים.
ניהאה דאוד: זאת אומרת שתוחלת החיים של הגברים בארץ לא רעה בכלל.
ניהאה דאוד: אבל מה שמדאיג בתוחלת החיים, שאנחנו רואים, נכון שהפער בין הנשים הערביות לנשים יהודיות עומד על 4 שנים היום, אבל הפער הזה לא היה כזה בשנות ה-90.
ניהאה דאוד: אתם רואים את השקף הזה, זה היה פער של שנתיים, של 3 שנים.
ניהאה דאוד: הפער בתוחלת החיים הולך ועולה.
ניהאה דאוד: תוחלת החיים מדאיגה אותנו כי היא מדד להרבה מאוד גורמים שאני אדבר עליהם בהמשך.
ניהאה דאוד: ממה מתות נשים ערביות לעומת נשים יהודיות?
ניהאה דאוד: קודם כל סרטן יש בשתי האוכלוסיות.
ניהאה דאוד: אצל נשים ערביות קצת פחות סרטן, אבל הן מתות יותר מהר מהסרטן.
ניהאה דאוד: הן נפגעות מהר יותר וההישרדות שלהן מסרטן היא הרבה פחות טובה מנשים יהודיות.
ניהאה דאוד: כי תמיד הגילוי של הסרטן הוא בסטייג' מאוחר יותר.
עליזה לביא: אנחנו עשינו ועדה בנושא שיעור סרטן השד ונראה לי שיש במגזר הערבי - - -
ניהאה דאוד: נכון, זו דוגמה של משהו שאני אדבר עליו עכשיו שכן כרוך בחקיקה.
ניהאה דאוד: אבל תרשו לי לדבר בצורה מסודרת.
ניהאה דאוד: מחלות לב יש פי שניים אצל נשים ערביות מנשים יהודיות.
ניהאה דאוד: סוכרת פי ארבעה.
ניהאה דאוד: שבץ זה פי שלושה.
ניהאה דאוד: הכול באמת בממדים הרבה יותר גדולים.
ניהאה דאוד: אלה ממדים באמת מזעזעים.
דב חנין: זה מחלות מתזונה.
ניהאה דאוד: לא רק מחלות התזונה.
ניהאה דאוד: אני אדבר על זה אחר כך בהמשך.
עפו אגבאריה: זה לא רק תזונה, אלה מחלות סוציו אקונומיות.
ניהאה דאוד: בקשר לדיכאון ומחלות נפש, אתם רואים כאן שבעצם השיעורים בקרב נשים ערביות הם הרבה יותר גבוהים מהנשים היהודית ואלה באמת נתונים משנת 2003, 2004, אבל הנתונים הם יותר חמורים היום.
ניהאה דאוד: היום מדברים בעצם על אחת לארבע של נשים ערביות שיש להן דיכאון או מחלת נפש אחרת, מאובחן/לא מאובחן?
ניהאה דאוד: זה סיפור אחר.
ניהאה דאוד: למה המצב הזה?
ניהאה דאוד: יש הרבה גורמים שגורמים למצבי בריאות להיות ירודים, ביניהם זה מצב חברתי כלכלי, אבל גם גורמים תרבותיים, גם גורמים התנהגותיים וגם גורמים שקשורים למערכת הבריאות.
ניהאה דאוד: מערכת הבריאות היא מאוד חשובה, כי היא בעצם מהווה בלם של כל המערכות האחרות.
ניהאה דאוד: כל מה שדיברנו היום זה מזיק לבריאות.
ניהאה דאוד: אבטלה מזיקה לבריאות, זה כבר אנחנו יודעים, השכלה נמוכה מזיקה לבריאות, אלימות נגד נשים זה ברור, זה פרופר, זה מובהק.
ניהאה דאוד: אני חוקרת את זה עכשיו.
נבילה אספניולי: ועוד לא דיברנו על הרס בתים ועוד לא - - -
ניהאה דאוד: זה גם מגיע בדרך.
ניהאה דאוד: יש הרבה מאוד גורמים, אבל באמת שירותי הבריאות אמורים להוות את הבלם זעזועים של הנושא הזה והם צריכים קצת להדוף את הנזק שעושות מערכות הבריאות.
ניהאה דאוד: אם אנחנו מדברים על העוני ומצב חברתי כלכלי, אתם רואים פה במפורש שנשים שהפרנסה של המשפחה שלהן מביטוח לאומי, הן סובלות פי שניים ממחלות כרוניות לעומת נשים שההכנסה של הבית שלהן מעבודה.
ניהאה דאוד: שלהן או של הבעלים שלהן.
ניהאה דאוד: לכן פה אנחנו מדברים על זה שתעסוקה של נשים בעבודה והכנסה מעבודה זה משהו שמיטיב עם הבריאות.
ניהאה דאוד: אם אתם רוצים לשמוע למה, אני יכולה לדבר על זה במסגרת אחרת ולא להישמע יותר מדי תיאורטית.
עליזה לביא: אנחנו כבר מזמינות אותך לוועדה למעמד האישה.
ניהאה דאוד: בסדר גמור.
ניהאה דאוד: נשים שאמרו בעצם שההכנסה שלהן היא פחות מהאחרים בסביבה שלהן הן פי תשעה יותר חולות.
ניהאה דאוד: זה פי תשעה, זה ממדים אדירים במושגים שלנו של בריאות.
ניהאה דאוד: ההשכלה עושה מדרג, ככל שאת יורדת בהשכלה, ככל שיורדים בהשכלה כך מצב הבריאות נהיה יותר גרוע, חד משמעית.
ניהאה דאוד: פי שלושה מחלות.
ניהאה דאוד: אלה מחקרים שעשינו בארץ, אלה מחקרים שאנחנו עשינו, זה גם חלק מהדוקטורט שלי וחלק אחרי הדוקטורט, אבל אלה דברים שאנחנו יודעים להגיד אותם, המדרג הזה.
קריאה: אבל זה עולמי.
ניהאה דאוד: כן, זה עולמי, אבל הפערים בקרב נשים יהודיות בהשכלה הם יותר קטנים, כי בעצם שם יש יותר השכלה, יש פחות שונות מאשר כאן, פה יש יותר שונות ולכן הפערים יותר גדולים וזה יוצר גם פערים בבריאות גדולים יותר.
ניהאה דאוד: לכן כל שיפור בהשכלה ובתעסוקה ובהכנסה של הנשים הערביות, ככה זה יביא לשיפור במצבי בריאות.
ניהאה דאוד: הגורם השני קשור באמת להפרטה של מערכת הבריאות.
ניהאה דאוד: מערכת הבריאות בארץ עוברת הפרטה עם השנים, זה שקף שמראה לכם איך תקציב המדינה יורד, בירידה, ואיך יש עלייה בתשלומים הפרטיים.
ניהאה דאוד: זה מבוסס על מחקר שעשה קידר וחורב שהם אחראים על המחלקה לכלכלה ותכנון של משרד הבריאות.
ניהאה דאוד: העלייה בהוצאה המשפחתית על בריאות היא של 30%, 40% היום וזה בין הגבוהים במדינות העולם המערבי.
ניהאה דאוד: אם אנחנו נדבר על נשים ערביות, נשים ערביות לא עובדות, אין להן הכנסה, הרבה פעמים הן צריכות להתפשר על תרופות ועל באמת טיפולים מאוד בסיסיים שהן צריכות אותם, הן מוותרות על זה בגלל שהן לא יכולות לשלם.
ניהאה דאוד: אנחנו כבר עשינו מחקרים איכותניים וכמותיים על הנושא, מכון ברוקדייל גם עשה בשנת 2000, הנתונים קיימים, לא צריך יותר נתונים, נשים שנזקקו לטיפול תרופתי ולא יכלו, ו-30% זה נשים ערביות, זה כפול מאשר נשים יהודיות ואני יכולה להגיד לכם שהמדדים האלה הלכו וגדלו.
ניהאה דאוד: אין לנו מספיק מחקר על הנושא, אבל יש משהו שמעיד על זה.
ניהאה דאוד: המחקר על איזון סוכרת שעשינו על גברים ונשים ערביות שאנחנו דיברנו איתם.
ניהאה דאוד: כשדיברנו איתם הם אמרו לנו במפורש שקשיים כלכליים מקשים עליהם גם לרכוש תרופות, גם לרכוש ציוד לסוכרת - - -
קריאה: גם לאכול בצורה נכונה.
ניהאה דאוד: אז בעצם מה שצריך לעשות בקשר לזה, קודם כל להילחם בהפרטה, פשוט לעצור אותה.
ניהאה דאוד: אנחנו נמצאים בוועדות שונות, היינו פה בוועדה של המחאה החברתית בקיץ של שנה שעברה, ועדת טרכטנברג לא הכניסה את הנושא של בריאות כנושא שצריך שם לצמצם את הפערים ולפעול.
ניהאה דאוד: כי אמרו מה?
ניהאה דאוד: מערכת הבריאות מתקדמת יפה מאוד, מצב הבריאות בישראל הוא אחד הטובים בעולם.
ניהאה דאוד: נכון, אבל הוא הנמוך היום במדינות ה-OECD והוא גם מראה שיש פערים מאוד מאוד גדולים.
ניהאה דאוד: לגבי נשים ערביות ספציפית אני רוצה להציע באמת, שאם תוכלו לעזור לנו, שנשים הערביות שלא עובדות שיקבלו הנחה משמעותית בתרופות, בתשלומים על תרופות שיש נתונים היום שהמחירים של תרופות עלו פי 3,000.
ניהאה דאוד: זה היה באמת משהו מאוד מאוד נמוך והיום אנחנו רואים שאתה הולך ואתה לא מאמין כמה אתה צריך על כל כניסה לרופא.
עאידה תומא: גם התוספת עכשיו בתקציב, להוסיף על העניין של תשלום מס בריאות וביטוח לאומי, זה יוריד את האחוזים.
ניהאה דאוד: לא רק זה.
ניהאה דאוד: אני רוצה להגיד לכם שכל בדיקה שאישה צריכה ללכת, ממוגרפיה, צפיפות עצם, אולטרה סאונד וכל מה שהולכים, אלה דברים שעולים כסף ואלה בדיקות מניעה שיכולות לחסוך למערכת הרבה מאוד כסף ועדיין צריכים לעשות אותם ואני חושבת שהגיע הזמן להתנגד להם, בקשר לנשים שאין להן הכנסה ושהן עקרות בית ולא עובדות.
ניהאה דאוד: הבעיה של נגישות וזמינות של שירותי בריאות.
נבילה אספניולי: גם לגבי ממוגרפיה, שצריך להוריד את הגיל.
ניהאה דאוד: נכון, על זה אני אדבר אחר כך.
עפו אגבאריה: יש לי הצעת חוק בנושא.
ניהאה דאוד: אנחנו נדבר על זה גם כן.
ניהאה דאוד: הבעיה של נגישות וזמינות של שירותי הבריאות היא מאוד חשובה.
ניהאה דאוד: היום אנחנו לא יודעים באמת, אין שקיפות ואני רוצה מחברי הכנסת, גם הערבים וגם היהודים, להביא את זה לשולחן, שתעלו את זה שקופות החולים יתחילו להיות שקופים בקשר לעניין של התפוצה ופיזור של שירותי בריאות.
ניהאה דאוד: אנחנו לא יודעים, לא תקינה, לא כמה מקבלים, לא יודעים את זה והם חוסכים את זה מאיתנו ואני חושבת שזה רק ממניעים כלכליים פרופר, כי הם לא רוצים שאנחנו נדע על זה ושאנחנו נדע באמת כמה הפערים קיימים.
ניהאה דאוד: אבל יש מחקרים אחדים שמראים שביישובים ערביים לעומת יישובים יהודיים שהם באותו סדר גודל יש הרבה יותר שירותים, של רפואה מקצועית, של פיזיותרפיה, מכונים להתפתחות הילד, מעבדות, מכונים לבריאות האישה ובדיקות מעקב וכל זה.
ניהאה דאוד: זה נמצא שם.
ניהאה דאוד: פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, הכול יותר.
ניהאה דאוד: זה דבר שבאמת אומר דרשני.
ניהאה דאוד: ממוגרפיה, אתם כבר הזכרתם את זה.
ניהאה דאוד: זו דוגמה בולטת.
ניהאה דאוד: נשים ערביות עושות פחות ממוגרפיה.
ניהאה דאוד: למה?
ניהאה דאוד: כי הן צריכות לנסוע לעשות את זה, הן צריכות לשלם את זה.
ניהאה דאוד: אז באמת זה בעייתי ואנחנו יודעים שבעצם גילוי מוקדם של סרטן השד יכול להציל חיים של נשים.
ניהאה דאוד: היום אנחנו מדברים על הצלחה של 80% בטיפול בסרטן השד.
ניהאה דאוד: אבל אנחנו יודעים שנשים ערביות מגיעות יותר מאוחר, וזה באמת בעייתי.
ניהאה דאוד: היום מערכת הבריאות לא יודעת עדיין להתאים את עצמה לצרכים של אוכלוסיות שונות.
ניהאה דאוד: בעצם הגיל של הממוגרפיה עומד על 50, נשים ערביות מתחילות להיות חולות בגיל צעיר יותר וזה דורש בדיקה - - - יש מדינות שקבעו שזה לא חוק משמים שזה גיל 50, אפשר לעשות 47.5, אפשר לעשות גיל 45.
ניהאה דאוד: באמת יש מדינות שונות שקבעו גילאים שונים ופה אנחנו צריכים לעבוד גם על הנושא הזה.
ניהאה דאוד: כמובן צריך לעשות ועדות מומחים וכל זה.
ניהאה דאוד: הנושא של ההתאמה התרבותית שמדברים עליו.
ניהאה דאוד: אני גם מתנגדת לו, לא אוהבת אותו, אבל יש דברים שקורים בתוך מערכת הבריאות בחברה הערבית שגם צריך להצביע עליהם.
ניהאה דאוד: כל העניין של ההשתייכות המשפחתית לרופא שהוא מתוך המשפחה, ואז נשים באמת נרתעות ללכת לבקר את רופא המשפחה.
עפו אגבאריה: זה גם סוג של הפרטה.
ניהאה דאוד: לא, אני אגיד לך מאיפה זה בא.
ניהאה דאוד: צעקנו כל השנים שאנחנו רוצים רופאים ערבים שיעבדו בחברה הערבית, רופאים ערבים וזה, אנחנו ניצלנו את זה לרעה.
ניהאה דאוד: הרופא הערבי היום, בעצם כל משפחה רושמת את הרופא שלה, שהוא הבן שלה, והם רבים ביניהם אם הם מאותה משפחה.
עפו אגבאריה: זה מה שאני אומר, זה סוג ההפרטה.
עפו אגבאריה: כי אלה רופאים עצמאיים.
עפו אגבאריה: אם היו רופאים בקופה, אז זה לא היה שייך למשפחה.
עפו אגבאריה: אבל כשהוא עצמאי אז הוא מושך את כל המשפחה.
ניהאה דאוד: אני רוצה לעבוד על זה איתך ואם אנשים אחרים מעוניינים, הרופאים הערבים זה תיבת פנדורה היום.
ניהאה דאוד: צריך לפתוח אותה וצריך לדבר עליהם.
ניהאה דאוד: 90% מהגברים הערביים אמרו לנו שלא אומרים להם שיש אפשרות ללכת לסדנה לגמילה מעישון, לקבל תרופות נגד עישון.
ניהאה דאוד: 90% לא שואלים אם אתה מעשן ולא אומרים למעשן 'לך תעשה משהו בעישון שלך'.
עפו אגבאריה: לא, זה לא נכון.
ניהאה דאוד: אבל זה בקטנה.
ניהאה דאוד: זה במחקר.
עפו אגבאריה: זה לא לגמרי ככה.
ניהאה דאוד: אני לא מדברת על - - -
עאידה תומא: אל תיקח את זה אישי.
עפו אגבאריה: לא, זה שאני מעשן קצת זה לא אומר, אבל אני לא אומר שזה נכון.
ניהאה דאוד: זה מבוסס על מחקר על גברים מעשנים.
ניהאה דאוד: לגבי הקופות ההצעה שלי במסגרת הזו היא כן לחייב את קופות החולים להפיץ את המידע ולפרסם אותו לגבי התפוצה של השירותים.
ניהאה דאוד: זה משהו שחייבים לעשות אותו, לדעת מה התקינה, כמה כוח אדם עובד ביישובים הערביים, כמה מהם ערבים, מה ההכשרה שלהם.
ניהאה דאוד: היום מדברים על איכות שירות יותר ירודה במגזרים הערביים.
ניהאה דאוד: גם כשיש אולי אותה זמינות של שירותים, איכות השירותים היא אחרת וצריך לפתוח את הנושא הזה.
קריאה: וגם אין זמינות.
ניהאה דאוד: בעיות בהתנהגות בריאות, זה אנחנו יודעים.
ניהאה דאוד: יש באמת הרבה מאוד בעיות.
ניהאה דאוד: פעילות גופנית, 15% מהנשים הערביות לעומת 30% היהודיות עושות פעילות גופנית.
ניהאה דאוד: אחוזים מאוד נמוכים של נשים ערביות שעושות פעילות גופנית.
ניהאה דאוד: אנחנו יודעים שפעילות גופנית מיטיבה מאוד עם מצב הבריאות של האנשים, במיוחד בעידן של אורח החיים כמו שלנו.
ניהאה דאוד: אלה דברים שדורשים התערבות.
ניהאה דאוד: מגמות של עישון – אצל הגברים הערבים המגמה היא כמעט יציבה של 50% כמעט עישון, למרות כל המדיניות של משרד הבריאות והעלייה במחיר הסיגריות ומיסוי וכל זה, לא מחלחל, כי היום יודעים באמת שמדיניות אוניברסאלית של קידום בריאות, של מדיניות כזאת, לא מחלחלת לאוכלוסיות מיעוט.
ניהאה דאוד: צריך מדיניות באמת מיוחדת וייחודית שתיתן מענה לאוכלוסיות המיעוט, ביניהם גברים ונשים.
ניהאה דאוד: מדאיג בקשר לנשים הערביות שאנחנו היום עדים לעלייה של כמעט 300%-400% בעישון של נשים ערביות.
ניהאה דאוד: הן רוצות לשבור את המסגרת, אז מה?
ניהאה דאוד: איך שוברים אותה?
ניהאה דאוד: מעשנות.
ניהאה דאוד: מעשנות נרגילה, מעשנות סיגריות.
ניהאה דאוד: זו תופעה חמורה - - -
עפו אגבאריה: לא, הן גם יותר פתוחות לדבר על זה.
ניהאה דאוד: מדינות שלא עשו שום דבר בקשר לזה, כמו שלא עושים פה בארץ, העישון של הנשים כבר השתווה לעישון של הגברים וזה משהו שהוא חמור.
ניהאה דאוד: זה העישון של הגברים הערבים בדוח הלפני אחרון של שר הבריאות בנושא העישון, מאוד גבוה.
ניהאה דאוד: העישון של הגברים הערבים עדיין מאוד גבוה, לעומת הנשים, אבל הנשים, אמרתי, זה בעלייה.
ניהאה דאוד: השמנת נשים ערביות זו מכה.
ניהאה דאוד: בגילאים 55-64, אישה אחת עם עודף משקל לעומת אישה אחרת בעודף משקל.
ניהאה דאוד: לכאורה אלה נושאים שהם נושאים אישיים, כל אחד שיעשה מה שהוא רוצה וחופש וזה, אבל מדינות כן לקחו את הנושאים האלה לידיים.
ניהאה דאוד: יש מדיניות מאוד מכוונת להילחם בעישון, בהשמנה, בחוסר פעילות גופנית, כי זה באמת מוסיף לבריאות ויש הרבה מחקר שמוכיח את זה.
ניהאה דאוד: תראו מה רופאים, ערבים ויהודים, מצאו בקשר לנושא הזה.
ניהאה דאוד: אני ממש מסכמת.
ניהאה דאוד: עם עישון דיברו עם נשים ערביות כמו נשים יהודיות ומצאו שנשים יהודיות מעשנות הרבה יותר.
ניהאה דאוד: חינוך גופני – רק 15% מהנשים הערביות אמרו שרופאים מדברים איתם על פעילות גופנית, לעומת 26.5% בקרב נשים יהודיות.
עפו אגבאריה: מה זה עברית/ערבית?
ניהאה דאוד: זו השפה של הטיפול.
עליזה לביא: הנתונים שלך הם גם על אלה שהולכות לרופא.
ניהאה דאוד: נכון, זה יכול להיות עוד יותר חמור.
ניהאה דאוד: את צודקת.
ניהאה דאוד: אז בעצם מה שאנחנו אומרים כאן, בקשר לנושא של קידום בריאות, שקופות צריכות להשקיע בהתנהגות מקדמת בריאות.
ניהאה דאוד: בנושא של קידום בריאות הקופות טוענות שזה לא נמצא בסל הבסיסי ואנחנו רוצים כסף.
ניהאה דאוד: זה באמת מלווה בוויכוח בין הקופות לבין משרד הבריאות.
ניהאה דאוד: משרד הבריאות החליט, במסגרת התכנית לאורח חיים בריא שהממשלה אישרה בינואר 2011, ונתנה לזה 36 מיליון שקל להתחיל את התכנית, הם גם אישרו תמריצים לקופות שהם יתחילו לעשות תכניות ממוקדות לנושא של קידום בריאות.
ניהאה דאוד: זה עדיין לא קורה.
ניהאה דאוד: היום חלק מהקופות ממירות את הכסף הזה של התמריצים לתקנים לטיפול ולא למניעה.
ניהאה דאוד: הנושא של מניעה בארץ נמצא בבעיה.
ניהאה דאוד: כל הנושא של מניעה ושל קידום בריאות, אלה בעצם נושאים שאמורים להיטיב עם אוכלוסיות מיעוט ומיעוט של המיעוט, שזה הנשים הערביות.
ניהאה דאוד: נושא כאוב נוסף זה הנושא של כסף למחקר ותקציבי מחקר.
ניהאה דאוד: יש מעט מחקרים על הנושא של קידום בריאות ובריאות בכלל בקרב נשים ערביות.
ניהאה דאוד: מרבית המחקרים שאנחנו מכירים אלה מחקרים שמשווים בין אוכלוסיות.
ניהאה דאוד: זה לא תמיד יורד באמת לעומק הבעיה ומפרט אותה, לא מראה על המורכבות שלה.
ניהאה דאוד: יש פה נושאים מורכבים שנוגעים גם לחינוך, גם לבריאות, גם לתחבורה, גם ברווחה.
ניהאה דאוד: הנושאים האלה הם לא נושאים חד משמעיים, חד ממדיים, ולכן הם דורשים באמת הרבה יותר השקעה.
ניהאה דאוד: יש כמה דברים שאפשר לעשות אותם על סמך התערבויות שאנחנו לדוגמה עשינו, זאת התערבות אחת שאנחנו עשינו בכפר קרע ובבאקה על גרבייה.
ניהאה דאוד: במסגרת של ניסוי קליני מבוקר הצלחנו עם 100 נשים שהיו בקבוצת המחקר ו-100 נשים שהיו בקבוצת ביקורת, עשינו התערבות על אלה ועל אלה וראינו שאפשר היה להוריד את המשקל של הנשים האלה, להתחיל בפעילות גופנית וגם לעצור את ההתפתחות של סוכרת.
ניהאה דאוד: זאת אומרת אפשר לחסוך הרבה מאוד כסף וכאב לב ובאמת בעיות בריאות באמצעות המניעה.
ניהאה דאוד: תכניות אחרות שעשינו זה היה העצמה של נשים ערביות.
ניהאה דאוד: זה היה בתכנית שנקראת נשים למען בריאותן, לנשים ערביות ויהודיות שעשינו ביישובים בקרבה של ירושלים, עוד כשעבדתי בהדסה.
ניהאה דאוד: בתכניות האלה מאוד הצליחו גם לחבר את הנשים למוסדות החברתיים בתוך היישובים שלהם ולהוציא אותם קדימה.
ניהאה דאוד: רק אני אגיד בקשר למחקר שצריך באמת להשקיע במחקר, בבריאות נשים בכלל, אבל גם בבריאות הנשים הערביות.
ניהאה דאוד: אז אני אסכם ואגיד שבעצם מצב הבריאות הירוד של הנשים הערביות הוא תוצאה של מצב חברתי, כלכלי, מעמדי, פוליטי, ובאמת דרושה התערבות ברמה הגבוהה ביותר בשביל להילחם ולשפר את המעמד של הנשים הערביות וגם לתת להן הזדמנות שווה בעבודה, בתעסוקה, בכל מה שאנחנו מכירים.
ניהאה דאוד: אני דיברתי על הפרטה ממושכת במערכת הבריאות, מלחמה בהפרטה הזאת יכולה להביא לשיפור הבריאות של הנשים הערביות וצריך באמת פה להתחיל להשקיע בשירותים ותכניות שיפור בריאות של נשים ערביות, על מנת שאנחנו נראה תמונה אחרת.
ניהאה דאוד: תודה רבה.
עאידה תומא: תודה רבה.
עליזה לביא: קודם כל יש לכם ברכות משר הרווחה והוא הבטיח שתוך מספר ימים המבחנים יתפרסמו.
עאידה תומא: אם תרשי לי, אני אשאל אם יש למישהי מהנוכחות הערה שעוד לא הושמעה או משהו, ככה לחמש דקות ניתן, אם מישהי עוד לא התבטאה ורצתה להגיד משהו, ואחר כך חברי הכנסת כמובן.
עפו אגבאריה: דב, תפאדל.
דב חנין: קודם כל תודה רבה על ההזדמנות להיפגש איתכם, וגברתי יושבת הראש אני רוצה לברך על המתכונת של העבודה שלנו והיציאה דווקא החוצה מהכנסת והביקור בשטח.
דב חנין: כך גם יכולנו להיפגש עם יותר נשים, לשמוע יותר דברים ולחוות את הדברים.
דב חנין: אני חבר חדש בוועדה, אני מסיים את השבוע הראשון שלי בוועדה, ואני נכנס לתפקיד הזה בהרבה רצון, יש לנו פה ראש ועדה מאוד נמרצת ואני בטוח שהוועדה הזו תוכל דברים מצוינים.
דב חנין: אני רוצה לפתוח בהמון הערכה לכן.
דב חנין: אני מסתכל סביבי ואני רואה באמת קבוצה של נשים מאוד מרשימות, יש כאן נשים, אני לא אזכיר שמות, אבל יש כאן נשים שהן חלוצות שנים רבות במאבקים על נשים, על שוויון, בתנאים מאוד מורכבים, מאוד מסובכים.
דב חנין: אז קודם כל תודה והערכה גדולה לעבודה שלכם, לפעילות שלכם, לכל מה שאתם עושים וגם לביקורת שלכם עלינו.
דב חנין: אני מעריך את כל הדברים האלה.
דב חנין: יש בחדר הזה המון המון ידע, יש לכן המון ידע שאנחנו נצטרך אותו.
דב חנין: אנחנו חייבים אותו כמדינה ואני אומר בצער, לעיתים נראה לי שאנחנו כמדינה מפספסים את הידע שלכם, את הכישרון שלכם, את תבונת הניסיון שלכם ולא מספיק משתמשים בזה.
דב חנין: ואנא, תיעזרו בוועדה שלנו גם ככלי לחיבור בין המערכות, הפעולות, בין הארגונים שפעילים בחברה האזרחית לבין האורגנים של המדינה.
דב חנין: אתן הצגתן המון המון סוגיות ובכל הסוגיות שאתן הצגתן כמובן הדברים שאתם הדגשתם יותר חשובים ויותר מועילים ממה שאני יכול להוסיף.
דב חנין: מה שאני הייתי רוצה לנסות לעשות זה בכל זאת לחזור מרמת מיקרו לרמת המקרו.
דב חנין: אנחנו פה עוסקים בשאלת מפתח קריטית, לא רק לגבי נשים ולא רק לגבי נשים ערביות, אנחנו עוסקים בשאלה קריטית לגבי מצבה של חברה.
דב חנין: כשחברת הכנסת לביא נבחרה ליושבת ראש הוועדה, אז אני באתי כחבר ועדה להגיד כמה מילים באותה הזדמנות, והזכרתי משפט שאני מאוד מאמין בו, של מנהיג סוציאליסטי גרמני, שאמר שמעמד האישה הוא האינדיקטור הכי טוב למצבה של חברה, הוא אמר 'תגידו לי איך נראה מעמד האישה ואגיד לכם איפה נמצאת החברה'.