GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
30080: גם ההחלטה איזה טקסים מתקיימים בכותל ואיזה טקסים לא מתקיימים בכותל מתקבלת על ידי אדם אחד.
30080: זה מצטרף למה שגלעד קריב דיבר עליו.
30080: צריך לקבל החלטה איך הכותל מנוהל, איך הכותל יהיה מקום שכל בן אדם ירצה להגיע לבקר, בטח כל יהודי שירצה.
ריקי שפירא: אני רוצה לומר כמה דברים בשם "קולך".
ריקי שפירא: אנחנו ארגון של נשים דתיות.
ריקי שפירא: בתוך המתווה הזה נשכח מה קורה בעזרת הנשים הקיימת.
ריקי שפירא: לפי המתווה נוצרות שתי אופציות: או שאת שייכת לציבור האורתודוקסי ומקבלת את כלליו, או שאת עוברת לחלק הפלורליסטי ושם את מצטרפת לקהילה הפלורליסטית.
ריקי שפירא: מה קורה לגבי נשים דתיות שמתעטפות בטלית ורוצות להתפלל בעזרת הנשים המסורתית?
ריקי שפירא: האם מישהו יכול לומר שבתוך עזרת הנשים המסורתית אני כאישה דתית לא יכולה להתעטף בטלית?
ריקי שפירא: אני עושה את זה בבית הכנסת בשכונה שלי, שזה בית כנסת אורתודוקסי.
ריקי שפירא: אני לא אוכל לעשות את זה בתוך עזרת הנשים הדתית?
ריקי שפירא: אני חושבת שחופש הפולחן של נשים דתיות באשר הן כאשר הן באות לכותל ורוצות להתפלל לפי מנהגן זה דבר שצריך להיות בכל אזור שמיועד לנשים ברחבה.
ענת הופמן: אמרתי מאוד במדויק.
ענת הופמן: אנחנו מברכות על התהליך של שרנסקי.
ענת הופמן: זה דבר ענק.
ענת הופמן: אנחנו מברכות על האיש הזה היוצא מן הכלל.
ענת הופמן: אנחנו סוסות קרבות מצולקות מ-24 שנים של הבטחות.
ענת הופמן: מה שהבטיחו לא קוים.
ענת הופמן: בדרך הביאו שלד של לוויתן, לא את הדג.
ענת הופמן: אנחנו רק מתעסקות במה הולך לקרות עכשיו.
ענת הופמן: להיפך, הקבוצה שלנו מדברת בקול אחד.
ענת הופמן: אם הרב רבינוביץ רוצה לדעת איך אפשר לנהל את כל הזרמים ביחד, ניתן לו שיעורים חינם.
535: תודה רבה על הדיון.
535: אני חושב שהדיון הוא דיון מאוד חשוב ומעניין.
535: את מובילה אותו ביד רמה.
535: אולי תמשיכי, אני אשמח לעזור לך.
535: אני מודה לכולכם על המחמאות.
535: אני אתכם בתקווה וגם בספקות.
535: יש עוד דרך ארוכה.
535: שמעתי כמה הצעות מאוד במקום בקשר לקשר בין הכותל כסמל של זהות לאומית לבין מקום של דת.
535: כאן בהחלט יש עוד מה לעשות.
535: אני גם הבנתי שכולכם תומכים בי, עד שהארכיאולוגים אמרו שהם מתנגדים.
535: הם מיד אמרו שאני אלחם, שזאת המלחמה שלי.
535: אני חייב להגיד שאני עם הארכיאולוגים.
535: כשאומרים שאין דבר כזה בעולם, אז צריך לזכור שכל ההיסטוריה היהודית אין דבר כזה בעולם, כל המפעל הציוני אין דבר כזה בעולם, וכל התופעה של הכותל, מה שאמרתי בהתחלה, אין דבר כזה בעולם.
קריאה: בגלל זה ירושלים היא אתר מורשת עולמי.
535: זה דבר אחר.
535: אם רוצים להגיע לפשרה מאוד משמעותית צריך לעשות דברים.
535: התחזקתי בעובדה שבסופו של דבר פתרון לא יהיה בבתי משפט.
535: הפתרון לא יהיה בחקיקה.
535: יש שרים טובים ולא טובים.
535: השרים הם לא אלה שיחליטו.
535: צריך מספיק רצון בגלל גודל המשימה.
535: זאת משימה מאוד גדולה, אתגר אדיר.
535: אם נשיג את המטרה זה יכול לפתוח אפשרויות חדשות לעם היהודי ולמדינת ישראל.
535: כולנו מוכנים לעבוד ביחד.
535: כל אסטרטגיה טובה, מה שהורס אותה זה טקטיקה.
535: כאן אני חייב להגיד שמי שיהיה ביום שישי הקרוב יכול מאוד לעזור או יכול להרוס את כל התקוות שלנו.
535: אני דווקא משתמש בהזדמנות הזאת לקרוא לכולם.
535: אני כל הזמן אומר שאני עובד על תכנית ארוכה, אני לא אחראי על מה שיהיה ביום שישי.
535: אני קורא לשני הצדדים.
535: ענת, אנשים החליטו - זה משהו ללא תקדים - שביום שישי תהיה אפשרות לנשות הכותל להתפלל והמשטרה לא תעשה כלום.
535: צריך להעריך את זה, עם כל ההסתייגויות שיש.
535: הממשלה העריכה את זה שנשות הכותל אמרו שהן לא יביאו ספר תורה.
535: אני מאמין מה זה לאישה ש-24 שנים התעקשה שיש לה זכות ובשביל פשרה היא אומרת שהיא מוכנה לעשות את זה.
535: תסתכלו על הצד השני, מה הוא עושה.
535: אין לי ספק שיהיו הרבה אנשים ביום שישי.
535: אנחנו נדבר עם המשטרה ועם כולם.
535: חשוב מאוד לשמור על קור רוח וכבוד, לא לחשוב מה יהיה יום אחרי זה.
535: אנחנו לא נצליח בשום תכנית שלנו, אפילו אם נגיע להסכמה עם הארכיאולוגים ועם אונסק"ו – אני מאוד מקווה שנגיע – בלי שנהיה סבלניים האחד כלפי השני.
ולריה סייגלשיפר: אנחנו בחרנו להתחיל עם אישה שחיה, היא קיימת ופועלת, אבל בגלל שהנושא שאנחנו דנים בו היום, של ראייה מגדרית על התקציב, הוא יחסית חדש, מי שעוסקות בו הן גם נשים שחיות ואנחנו בחרנו להזכיר את פרופ' דיאן אלסון, שהיא סוציולוגית וכלכלנית פמיניסטית בעלת שם עולמי.
ולריה סייגלשיפר: היא עובדת באוניברסיטת אסקס והיא אחת הכלכלניות הראשונות שהתחילה להסתכל על סוגיות מקרו כלכליות, על מדיניות ציבורית ועל תקציבית מפרספקטיבה מגדרית.
ולריה סייגלשיפר: מעבר למחקרים הרבים שפרופ' אלסון פרסמה בתחום הזה היא גם שימשה כיועצת בסוכנויות האו"ם שעוסקות בשוויון בין המינים בסוגיות של פיתוח.
ולריה סייגלשיפר: בנוסף לכך פרופ' אלסון הייתה ממקימות ה- women's budget group באנגליה, שזה ארגון של נשות אקדמיה, ארגונים של החברה האזרחית וועדי עובדים שפועלים ביחד כדי להתניע חשיבה מגדרית ומדיניות כלכלית.
ולריה סייגלשיפר: ה- women's budget group בעצם היווה בשבילנו מודל כשהקמנו את פורום נשים לתקציב הוגן, שהיא יוזמה של מרכז אדווה, שמאגדת כיום יותר מ-30 ארגונים של החברה האזרחית, ארגונים פמיניסטיים, נשות אקדמיה ונשים פרטיות, ואנחנו פועלות ביחד כדי לקדם מדיניות כלכלית הוגנת על ידי ניתוח מגדרי של התקציב.
ולריה סייגלשיפר: מה הוא ניתוח מגדרי של התקציב, מה שנשמע עכשיו?
ולריה סייגלשיפר: בעצם בשתי מילים הרעיון הזה אומר שתקציב המדינה אינו נייטרלי, כמו שהתחלת בפתיחת הוועדה, אלא שהוא משפיע באופן שונה על גברים ונשים בגלל התפקידים השונים שגברים ונשים ממלאים בחברה ובמסגרת המשפחה.
ולריה סייגלשיפר: ניתוח מגדרי של התקציב אינו תקציב מיוחד לנשים, אלא הסתכלות על כל ההכנסות וכל ההוצאות של המדינה ולגבי זה לשאול האם החלוקה הזאת הולמת את הצרכים שלעיתים הם שונים של גברים ונשים.
ולריה סייגלשיפר: אז אנחנו לא בודקים אם התקציב מתחלק בצורה שווה במובן הזה של חצי-חצי, אלא אנחנו מסתכלים על האם בחלוקה התקציבית, בהכנסות, בכל ההכנסות, בכל ההוצאות, יש התאמה בין צרכים למשאבים ציבוריים.
ולריה סייגלשיפר: כדי לסגור את העניין הזה רציתי להביא ציטוט של פרופ' אלסון, שהוא מאיר עיניים ופותח את כל הסוגיה של תקציב מגדרי.
ולריה סייגלשיפר: אני מצטטת מתורגם מפרופ' אלסון: העובדה שבתקציב המדינה אין מזכירים לא נשים ולא גברים אינה עדות לניטרליות המגדרית או לחוסר הטיה מגדרית, אלא לחוסר מודעות לדרך שבה מתחלקים המשאבים בין גברים לנשים.
ולריה סייגלשיפר: ניטרליות מגדרית לכאורה הינה בעצם עיוורון מגדרי, הדרך שבה תקציב המדינה מוצג בדרך כלל מתעלם מהתפקידים החברתיים השונים של גברים ונשים, תפקידים חברתיים אלה מובנים בצורה כזאת שהם מותירים נשים בעמדות לא שוויוניות ביחס לגברים, עם פחות כוח כלכלי, חברתי ופוליטי, ועל מנת לחשוף את חוסר הניטרליות המגדרית של התקציב פותחה הגישה של ראייה מגדרית של התקציב, או ניתוח מגדרי של התקציב.
יעל חסון: תודה.
יעל חסון: קודם כל אני רוצה להודות לחברת הכנסת עליזה לביא על המקום שהיא נותנת לנו להציג ובעצם להכניס למודעות את הנושא הזה של ניתוח מגדרי של תקציבים וההשלכות המגדריות של התקציב.
יעל חסון: אני אדבר יחסית בקצרה, אני לא אגיד כל מה שיש לנו להגיד על התקציב הנוכחי, כי אין לזה זמן, אז התמקדנו בכמה דברים שלדעתנו הם המשמעותיים ביותר.
יעל חסון: אני רוצה להתחיל דווקא מסוגיה שקדמה לתקציב הזה, מסוגיית הפחתת המיסים הישירים, משנת 2003, רפורמה במיסים ישירים, מס הכנסה ומס חברות.
יעל חסון: זה משהו שהוא נורא נורא קריטי להזכיר אותו, כדי להבין בעצם את ההשלכות של מערכת המס, או של הפחתות מס, על נשים ועל גברים, ואכן משנת 2003 אנחנו יודעים שהייתה הפחתה מדורגת שבסופו של דבר גרעה מהמדינה בסביבות 50 מיליארד שקלים, וכשאנחנו מסתכלים על זה במבט מגדרי אנחנו רואים שהמרוויחים הגדולים היו שכירים בעשירון העליון, ואם אנחנו נסתכל על נשים וגברים בעשירונים אנחנו נלמד ש-76% מהעשירון העליון הם גברים.
יעל חסון: יותר מזה, אנחנו נלמד שמהפחתות המס האלה נשים כמעט ולא נהנו כי 70% מהנשים לא מגיעות לסף המס, כי נשים עובדות יותר בשכר נמוך ומשרות חלקיות, הן גם נהנות מנקודות זיכוי, אבל גם זה נושא קצת טריקי כי הן לא ממצות את נקודות הזיכוי בגלל השכר הנמוך.
יעל חסון: אם אנחנו מסתכלות על שכר של נשים, אז יותר משליש מהנשים השכירות נמנות עם מה שאנחנו מכנים המשתכרים שכר נמוך.
יעל חסון: בקרב הגברים השיעור המקביל הוא 17.3%.
יעל חסון: השקף הזה הוא שקף שאני מאוד מאוד אוהבת להשתמש בו, זה מדגים בצורה מאוד מאוד יפה את המצב של נשים וגברים שכירים בשוק העבודה.
יעל חסון: השקף הזה מראה איפה נמצאות הנשים לעומת הגברים לפי עשירונים, השקף הזה נכון לשנת 2010 ומה שאנחנו יכולות לראות פה זה שככל שאנחנו עולות בעשירון ככה פוחת מספר הנשים וההיפך.
יעל חסון: יש כאן איקס כזה מאוד מעניין.
יעל חסון: אם נסתכל על העשירונים הראשון והשני אנחנו נראה שיש שם כמעט פי שניים נשים, ואם אנחנו מסתכלים על העשירון העשירי אנחנו נראה שיש פי שלושה גברים.
יעל חסון: זאת אומרת יש כאן מין תמונה כזאת שמאוד מאוד מבטאת את המקום של נשים בשוק העבודה בהשוואה למקום של גברים.
יעל חסון: ואם אנחנו שמים בראש את התמונה הזאת כשאנחנו באים לעשות איזה שהן רפורמות גדולות, כמו רפורמה שמפחיתה מיסים או מעלה מיסים, או מעלה מע"מ, אז אנחנו צריכים לזכור מי אלה שנמצאים במקום הזה.
יעל חסון: אין כאן את המספרים, אבל מה שאנחנו רואים פה זה את המספרים של האנשים, זה באלפים.
יעל חסון: שוב, כמו שאמרתי, אם אנחנו מדברים בתקציב הזה על העלאת מע"מ באחוז, אז אם אנחנו נזכרים בשקף הקודם שהראיתי אז חשוב לזכור שרוב הנשים שלא נהנו מהפחתות המס הישיר, מהפחתות מס הכנסה, נושאות בנטל של המע"מ, כי הן בעצם לא משלמות מס הכנסה, 70% מהן, וכן נושאות בנטל של העלאת המע"מ כי הן נמצאות יחסית- - -
יעל חסון: זה אומר שנטל המע"מ הוא יותר כבד עליהן משום שיש ייצוג יתר לנשים ברמות הנמוכות של ההכנסה.
יעל חסון: ההכנסה הפנויה הולכת על מע"מ.
יעל חסון: נכון.
הילה חורש: אבל הם גם לא משלמים מע"מ, כחברות וכעצמאים הם לא משלמים מע"מ, הם מזדכים עליו.
הילה חורש: גם, חס וחלילה, אני מדברת גם- - -
יעל חסון: אבל גם כשמסתכלים על פרטים, בכל אופן נטל המע"מ הוא כבד יותר על בעלי הכנסות נמוכות.
יעל חסון: במקביל להפחתות המיסים, משנת 2003 יש קיצוצים נרחבים.
יעל חסון: גם בתקציב הזה הולך להיות קיצוץ רוחבי במגזר הציבורי, קיצוץ בבסיס השכר וקיצוץ נוסף שהוא קיצוץ רוחב בבסיס התקציבים של המשרדים.
יעל חסון: כשאנחנו מדברות על קיצוץ במגזר הציבורי אנחנו קרוב לוודאי מדברות על פגיעה בשכר של נשים.
יעל חסון: נשים מהוות שני שלישים מעובדי המגזר הציבורי.
יעל חסון: אם אנחנו מסתכלות לפי מערכות, אז הן 77% מעובדי מערכת החינוך, 77% מעובדי מערכת הבריאות ו-86% מעובדי מערכת הרווחה והסעד.
יעל חסון: זה אומר שכשעושים קיצוץ בבסיס השכר בדרך כלל אלה יהיו משרות של נשים וזה גם בגלל שנשים יותר מועסקות בדרגים הנמוכים ובדרגי הביניים בהשוואה לגברים ואנחנו יודעים שאלה הדרגים הראשונים להיפגע.
יעל חסון: לקיצוץ הזה יש גם השפעה על נשים כצרכניות.
יעל חסון: אם אנחנו בוחנות מי צורך את השירותים, אז תמיד מפתיע אנשים לגלות שנשים צורכות יותר מגברים שירותי בריאות ושירותי רווחה.
יעל חסון: אז כשאנחנו פוגעים בשירות הזה יש פה גם היבט מגדרי, ואנחנו תמיד מסתכלות על איזה השפעה יש לקיצוץ באיזה שהוא שירות ציבורי על חלוקת העבודה בתוך הבית.
יעל חסון: זאת אומרת אם לא יהיה חוק יום לימודים ארוך, מי ייאלץ להיות עם הילדים בבית?
יעל חסון: בדרך כלל הפגיעה תהיה במשרות של נשים.
יעל חסון: בדרך כלל נשים יוותרו על שעות העבודה שלהן לטובת העניין.
יעל חסון: זה עוד היבט שחשוב לזכור כשמסתכלים על כל מה שקשור לקיצוץ במגזר הציבורי.
יעל חסון: בתקציב הזה יש את ההצעה השערורייתית משהו להטיל דמי בריאות ותשלום לביטוח לאומי על עקרות בית.
יעל חסון: מעבר לכל מה שנאמר כבר ונאמרו הרבה דברים על הנושא הזה, אני אוסיף עוד איזה משהו, אבל קודם כל- - -
יעל חסון: כן, ניסו לעשות את זה כמה פעמים.
יעל חסון: ב-2008 זו הייתה הפעם האחרונה שניסו, כי ניסו גם לפני.
יעל חסון: כן.
יעל חסון: אז ברור שהפגיעה היא קודם כל פגיעה במשפחות עם מפרנס אחד, שהן משפחות שיש להן שיעורי עוני יותר גבוהים.
יעל חסון: ברור שמבקשים מנשים שאין להן הכנסה לשלם.
יעל חסון: וגם הן עובדות בתוך הבית.
יעל חסון: אנחנו עוד לא דיברנו על ההיבט הפמיניסטי של הכרה בעבודה הזאת שנקראת עבודת הטיפול ועבודת הבית, שיש לה ערך כלכלי שהוא לא נספר.
יעל חסון: אנחנו הלכנו לבדוק מי אלה עקרות הבית שאנחנו מדברים עליהן וגילינו שכמעט 50% מהן הן נשים ערביות, כש-70% מהן הן בעלות השכלה נמוכה, השכלה של 12 שנות לימוד ומטה בלי בגרות.
יעל חסון: זאת אומרת שאם הסעיף הזה בעצם מנסה לעודד איזה שהיא תעסוקת נשים, הדבר הכי נכון לעשות זה לקדם השכלה בקרב נשים, כי יש פה מתאם מאוד מאוד ברור בין השכלה נמוכה ומה שאנחנו דווקא מסתייגות ממה שנקרא עקרות בית.
יעל חסון: סעיף נוסף, הצעה נוספת בחוק ההסדרים, לשנות את מבחן התעסוקה בקביעת סבסוד שכר לימוד במעונות יום.
יעל חסון: עד עכשיו סבסוד מעון יום ניתן על פי מבחן תעסוקה לאם.
ורד פאר סוייד: עליזה, לפני שעוברים לסעיף, אני רוצה עוד מילה על עקרות בית.
ורד פאר סוייד: עקרות בית רובן נמצאות גם בגיל השלישי, 50% מעל הנשים מעל גיל 60 לא נמצאות בשוק העבודה וזה אומר לתת להן איזה סוג של סנקציה.
ורד פאר סוייד: שוק העבודה לא מציע להן עבודות, הן פורשות מכל מיני טעמים, הרבה פעמים לא מטעמי בחירה ובסופו של דבר אנחנו משיתות עליהן איזה שהוא קנס נוסף והשוק לא ערוך להציע להן מקומות לקליטה.
אלכס קגנוב: את מציעה להציע להן הטבה מטעמי נישואין?
אלכס קגנוב: כי זאת הטבה שלא ניתנת ל- - -
ורד פאר סוייד: אני מציעה שמנהל אגף התקציבים יבוא לכאן- - -
ורד פאר סוייד: לכן אני חושבת שזאת גזרה שאנחנו חייבים לבטל אותה, זו גזרה שהציבור לא יכול לעמוד בה.
ורד פאר סוייד: אם במקביל האוצר היה עושה איזה שהיא תכנית של קליטה במקומות עבודה עם סבסוד לנשים מעל גילאי 55, אפשר היה להטיל את הגזרה הזאת, אבל לבוא היום באופן גורף ולהטיל כזה מס דרקוני על כל עקרות הבית שנמצאות במקום הזה, מרביתן לא מתוך בחירה- - -
אלכס קגנוב: אם תרצי שנתייחס- - -
יעל חסון: אז מבחן תעסוקה.
יעל חסון: בעצם אם קודם לכן הסבסוד נקבע לפי היקף שעות העבודה של האם, עכשיו הסעיף הזה אומר שהאב יידרש לעבוד לפחות בהיקף שעות עבודה זהה לאם.
יעל חסון: ברור שהסעיף הזה נועד לעודד גברים חרדים לצאת לעבודה, זה ברור, לא צריך להיות יותר מדי מבריק כדי להבין את זה.
יעל חסון: מה שאנחנו אומרות זה שסבסוד מעונות יום, שזה כלי שבכל העולם משתמשים בו לעידוד תעסוקת נשים, בעצם לוקחים אותו והופכים אותו שוט כנגד הגברים, מנסים להוציא גברים לעבודה באמצעות שינוי אופן הסבסוד, שזה כלי שאמור לעודד תעסוקת נשים.
יעל חסון: אם רוצים לעודד תעסוקת גברים חרדים, צריך למצוא את הדרך לעשות את זה, בלי קשר לכלים שמסייעים לנשים החרדיות.
יעל חסון: כי מה יקרה כתוצאה מזה?
יעל חסון: קודם כל אנחנו מייצרים פה תלות בין הנשים והגברים, חוץ מזה יכול להיות, סיכוי סביר שזה יקרה, שבמקום שגברים חרדים ייצאו יותר לעבודה, נשים חרדיות יצמצמו את שעות העבודה שלהן בגלל שמקשים על הסבסוד.
יעל חסון: עוד דבר שיכול לקרות זה שפשוט יחפשו כל מיני פתרונות זולים ולא מפוקחים, מה שקורה כבר היום.
יעל חסון: זה סעיף שהוא מאוד מאוד בעייתי.
דנה נאור מנדאל: אני משדולת הנשים.
דנה נאור מנדאל: מהניסיון שלנו בהקשר הזה אנחנו גם רוצות להדגיש עוד פן.
דנה נאור מנדאל: נשים רבות פנו אלינו מאז שפורסם בתקשורת, נשים שפוטרו במהלך ההיריון או לאחר חופשת הלידה, כפי שגם סיפרנו בישיבות קודמות, זו תופעה מאוד מאוד נפוצה, ונוצר מצב שנשים שנפלטו בעל כורחן משוק העבודה לא יכולות כרגע לרשום את ילדיהן למעונות ולמסגרות משום שהן אינן עובדות, אבל בעצם הן אינן עובדות רק בגלל שהן פוטרו.
דנה נאור מנדאל: זה איזה מן מעגל, שהן לא יכולות גם לחפש עבודה, כי אין להן מסגרת.
דנה נאור מנדאל: דיברנו על זה, זה נושא שמאוד מאוד בעייתי.
דנה נאור מנדאל: צריך למצוא פה פתרון רב מערכת לנשים שבן הזוג עובד, אבל הן פוטרו והן לא יכולות לצאת לחפש עבודה.
דנה נאור מנדאל: אפילו לא לתקופת ביניים.
דנה נאור מנדאל: כלומר הכול תלוי ברצונה הטוב של מנהלת המעון, שכמו שנאמר פה, אם אין מקום אין לה מה לעשות.
דנה נאור מנדאל: גם לזה צריך להתייחס.
ורד פאר סוייד: כן.
ורד פאר סוייד: אני לא רוצה להתערב בתכניות להשמת חרדים, אבל התשתית הנוכחית כרגע, שמרביתם אמורים לעבור שלב של הכשרה מקצועית, שלב של שירות צבאי וגם פה לא מחכים להם מקומות עבודה, לכן אנחנו שוב יוצרים בתקופת הביניים, של שלוש השנים הקרובות, סיטואציה שנשים חרדיות שעובדות לא יהיו זכאיות להכניס את הילד למעון.
ורד פאר סוייד: לכן גם אם יתעקשו על הגזרה הזאת, צריך שתהיה הלימה עם מקומות העבודה שקולטים.
ורד פאר סוייד: אין תקרה או מכסות של קליטת חרדים, לא בשירות המדינה וכמעט לא בשום מקום עבודה, ולכן שוב לא זה הכלי שיעודד את התמרוץ.
ורד פאר סוייד: אני חושבת שרק לאחר שיהיה תהליך של יישום ניתן יהיה לשקול את תחשיב הכנסת הגבר, כיום זו גזרה שהיא גם לא ישימה.
יעל חסון: הצעת התקציב בעצם מציעה לקצץ קיצוץ בקצבאות הילדים, כך שכל ילד יקבל 140 שקלים ללא קשר למיקומו במשפחה.
יעל חסון: עכשיו יש איזה שהוא סוג של דירוג עולה עד הילד הרביעי ומהחמישי חוזר להיות כמו הראשון.
יעל חסון: יש כאן בעיה.
יעל חסון: קודם כל לא נעשה כאן איזה שהוא דיון משמעותי לגבי איך לשנות.
יעל חסון: אפשר לשנות את איך שהקצבאות הן כיום, למשל אפשר להחליט שקצבה בעבור ילד ראשון היא הקצבה הגבוהה ביותר, אבל יש מקום לאיזה שהוא דיון מעמיק בנושא ונראה שהוא לא נעשה.
יעל חסון: כי אני חושבת שדבר כזה צריך לעבור- - -
יעל חסון: אבל אני חושבת שדבר כזה צריך לעבור תהליך חקיקה נורמלי ולא להיכנס לחוק ההסדרים ולעבור בוועדות של הכנסת - - -
ורד פאר סוייד: כמו שאמרה יושבת ראש הוועדה, אנחנו נערכות לקראת 2015 ומתחילות כאן תהליך.
קריאה: מי קבע שצריך להעביר קיצוץ קצבאות ילדים בחוק ההסדרים?
יעל חסון: קיצוץ בקצבאות ילדים.
יעל חסון: לפני ההיבט המגדרי, קודם כל זה בבת אחת לדחוק המון משפחות לעוני.
יעל חסון: יש נתונים של הביטוח הלאומי שמדברים על הצטרפות של 40,000 ילדים למעגל העוני.
יעל חסון: מעבר לזה, אם אנחנו מסתכלים על זה במבט מגדרי, קצבת ילדים משולמת ישירות לחשבון הבנק של האישה, זה לגעת בכסף של נשים, יש משפחות שזה הכסף היחיד שלנשים יש גישה אליו ויש שליטה עליו, וגם משהו שחשוב לציין, בכל העולם, בכל מחקר שנעשה בעולם בנושא, כסף שמגיע לנשים יוצא על ילדים ועל המשפחה יותר מאשר כסף שמגיע לגברים, זאת אומרת שזו פגיעה ישירה בכסף של ילדים והצרכים שלהם.
יעל חסון: הדבר האחרון שאני רוצה לדבר עליו כאן זה הניסיון להחזיר את תכנית ויסקונסין.
יעל חסון: התכנית הזאת הוכיחה את עצמה ככישלון והכנסת הזאת החליטה לבטל אותה ועכשיו מנסים להחזיר אותה עם כל מיני תיקונים, שהם די מינוריים ומתמקדים בעיקר בפיקוח, שזה לא הצד החזק שלנו בכלל.
יעל חסון: אם אנחנו מסתכלים על ויסקונסין במבט מגדרי, מי שתכנן את ויסקונסין לא הסתכל עליה במבט מגדרי, כי אם הוא היה מסתכל הוא היה רואה ש-67% מהמשתתפים היו נשים, כשבסופו של דבר רובן שולבו במשרות חלקיות, 70% שולבו במשרות חלקיות ובשכר נמוך, כשהממוצע היה 3,109 שקלים.
יעל חסון: המרוויחים הגדולים מהתכנית הזאת היו הזכיינים הפרטיים שהפעילו אותה, ומה אנחנו אומרות שעדיף שאת הכסף הזה שהולכים לשפוך על תכנית ויסקונסין המתוקנת ישקיעו בהכשרה מקצועית שהתקציבים שלה הלכו וכמעט נעלמו בשנים האחרונות, בהכשרה מקצועית שמשרד התמ"ת ייתן לעיסוקים נדרשים בשוק העבודה ושיש להם ערך בשוק העבודה ולא לכל מיני משרות ארעיות ובשכר נמוך.
יעל חסון: זהו.
דנה נאור מנדאל: לא, הכוונה הייתה שמדינת ישראל - - - לא משנה, לא ניכנס לזה, בקשות להיתרים היום מתקבלות, כלומר הפיטורים נעשים ברשות.
דנה נאור מנדאל: אבל לא משנה, אני לא רוצה לעכב, אנחנו מאוד מעריכות את הבדיקה ואנחנו נשמח לשמוע את ה - - -
יעל חסון: אני חולקת עליך בעניין הזה, אבל- - -
אלכס קגנוב: רק בקצרה.
אלכס קגנוב: חלק גדול מאוד מהגידול בתקציבים החברתיים שהתאפשר החל משנת 2005 ואילך התאפשר בגלל ירידה הולכת ונמשכת, שנבלמת בשנים האחרונות, בהוצאות הריבית, שהן בהחלט חלק ניכר מההוצאה הממשלתית וכידוע הן לא מופנות לאף אחד חוץ ממחזיקי אגרות החוב הממשלתיות ולא משרתות שום צורך ציבורי, למעט הצורך למחזר את חובותיה של הממשלה, שעומדים על שיעורים ניכרים גם ביחס לתוצר.
אלכס קגנוב: חלק מהמתווה של התכנית הכלכלית הזאת הוא בהחלט להתכנס למסגרות הפיסקאליות, שכפי שהתייחס אליהן סגן השר, הן המרחיבות ביותר אי פעם והמרחיבות ביותר גם בהשוואה בינלאומית.
אלכס קגנוב: על מנת שנוכל להתכנס למסגרות האלה חלק מעיקרי התכנית הכלכלית הם לא רק תוספות שירותים שלגביהם פירט סגן השר, עיקרם תוספות שכר לסקטורים שאנחנו ראינו לנכון לקדם, לא בשל השיוך המגדרי שלהם אלא בשל פוטנציאל הצמיחה והתרומה שלהם למשק, חלק מהן תוספות שירותים בחינוך, בהחלט הרחבה ניכרת של שירותי מעונות היום וכלל התוספות שפורטו כאן, אבל על מנת שנוכל להתכנס אליהן אנחנו צריכים מקורות.
אלכס קגנוב: שני דברים רק בהתייחס לסוגיית המקורות.
אלכס קגנוב: הסוגיה הראשונה היא שהוחלט להרחיב את נטל המס על כלל משלמי המיסים.
אלכס קגנוב: כפי שהוצג כאן נשים הן חלק קטן יותר ממשלמי המיסים.
אלכס קגנוב: שוב, זאת כמובן לא התפיסה, אבל ככל שזאת התפיסה, אז גברים נושאים בחלק הארי של נטל המס בהקשר הזה ושל נטל מימון התכנית הכלכלית.
אלכס קגנוב: ולגבי קצבאות ילדים, אנחנו בהחלט רואים קשר הדוק בין היקף הקצבאות לבין היקף השירותים החברתיים שניתנים בגינן, וזו בעצם איזה שהיא בחינה של סך התמיכות שהממשלה מקצה מול סך השירותים.
אלכס קגנוב: אפשר היה להעלות את המיסים בשיעור גבוה יותר, כמובן כל דבר הוא מקור חלופי, זה סדר העדיפויות שעליו החליטה הממשלה, זאת לא תכנית כלכלית שמקדם אותה- - -
ברברה סבירסקי: אוקי, אני לא פרופסור, אבל ממש תודה.
ברברה סבירסקי: 'צריך לשלם', אני רוצה להתחבר לזה ואז להגיד מה שרציתי להגיד.
ברברה סבירסקי: אני לא יכולה להסכים איתך יותר מאשר עם המשפט הזה, כדי לקבל שירותים צריך לשלם.
ברברה סבירסקי: אני מסכימה עם זה, אני חושבת אפילו שאדם עני ביותר צריך לשלם שקל, לא ייתכן שאין תרומה כאשר יש תמורה.
ברברה סבירסקי: אז אני מסכימה איתך במאה אחוזים.
ברברה סבירסקי: יחד עם זאת צריך לראות מאיפה לשלם, והגבייה מעקרות בית לביטוח לאומי ומס בריאות אין מאיפה, זאת אומרת ההכנסה המשפחתית זה מהגברים וזה בעיקר פוגע בערבים, הם הכי עניים, זה לא נראה לי חכם ביותר, זה לא נראה לי צודק ביותר.
ברברה סבירסקי: מה שרציתי להגיד באמת היה קשור לקצבה.
ברברה סבירסקי: אמרת משהו שמאוד הקשבתי לו, וזה שהעמדה שלך ושל המפלגה היא נגד קצבאות.
ברברה סבירסקי: אני בעד קצבאות, אז יש לנו בעיה, ואולי צריך לעשות דיון לעומק שלא נעשה כאן.
ברברה סבירסקי: אבל דיון לעומק זו בדיוק הנקודה שרציתי לחדד.
ברברה סבירסקי: אני יודעת למה קיצצתם את קצבת הילדים וגם אמרת את זה ואני גם מעריכה את זה שאמרת את זה, אבל נראה לי שהסיפור של קצבת ילדים, מכיוון שהוא משהו שקיים בכל העולם ויש לו מטרות רבות, לא רק למנוע או לשחרר גברים חרדים מלעבוד, זה כמובן לא היה אף פעם או לא היה במקור המטרה שלו, זה שהוא עשה את זה בהמשך, זה ברור, אבל נראה לי שהנושא של קצבת ילדים לא קשור לתקציב זה או אחר, צריך לעשות פה דיון מעמיק, אנחנו באמת רוצות אותו או לא, ומה בדיוק צריכה להיות המטרה שלו.
ברברה סבירסקי: אני יודעת למה עשיתם את זה, זה היה שם, זה בוכטה של כסף, אפשר לקחת מפה, זה גם מתאים למטרה שלנו, להוציא גברים חרדים לשוק העבודה, אבל נראה לי שהנושא הזה חשוב מדי וכדאי לדון בו לעצם העניין ולא רק בגלל שיש הזדמנות לקצץ אותו ויש לו הרבה כסף ובואו ניקח את זה.
ברברה סבירסקי: דבר אחרון, ששוב קשור לנושא הזה.
ברברה סבירסקי: אתה נגד קצבאות, אני בעד, אבל תלוי למה הן ולמי הן.
ברברה סבירסקי: נקבע, אם אני לא טועה, במסמך האחרון של הממשלה, שמי שיצטרך לשלם מס ייסף, ואני בעד מס ייסף, אני חושבת שזה צעד חיובי מאוד, לא יקבל קצבת ילדים.
ברברה סבירסקי: אני חושבת שזו התחלה של הסוף של הקצבאות האוניברסאליות של ביטוח לאומי, שזו קצבת ילדים, קצבת זקנה ודמי לידה.
ברברה סבירסקי: וזה גם דורש, לא נעשה את זה פה, דיון לעומק, מה אנחנו רוצים מקצבת זקנה, מדמי לידה ומקצבת ילדים.
ברברה סבירסקי: לא הייתי פוגעת בדבר הזה בשביל כמות מאוד קטנה של כסף, הייתי דנה קודם במה אנחנו רוצים מהקצבאות.
עלוה קולן: אני לא אחזור על דברים שנאמרו וגם יותר בהרחבה על ידי יעל ממרכז אדווה, אני רק רוצה להעיר על עוד שתי נקודות שמופיעות בנייר שלנו, אולי שתיים וחצי.
עלוה קולן: חבל לי שסגן השר יצא, חבל גם- - -
עלוה קולן: אני באמת חושבת שיש פה איזה שהוא מקום להזכיר שכשמנתחים תקציב מנקודת מבט מגדרית המטרה של זה היא באמת להאיר, ב-א', על השוני שהתקציב משפיע בו על גברים, על נשים ועל ילדים.
עלוה קולן: זה לא אומר שאם הוא משפיע יותר על נשים בהכרח הסעיף הזה יורד.
עלוה קולן: כלומר צריך גם להבין שזה עוד שיקול מכלל שיקולים וחבל שזה מגיע להתנגשות הזאת בכל פעם, של האם את זה צריך לבטל לעומת משהו אחר שצריך לבטל.
עלוה קולן: אני חושבת שבנקודה הזאת זה היה מאוד חשוב וחבל לי בגלל זה שסגן השר יצא.
עלוה קולן: הוא לא יצא, סליחה.
עלוה קולן: הוא הזכיר את עניין נקודות הזכות לגבר עם ארבעה ילדים ואיך זה קצת מקל על עניין הקיצוץ בקצבאות על ילדים.
עלוה קולן: אז אני דווקא חושבת שזאת נקודה שהיא מאוד קטנה אבל היא מאוד מעניינת.
עלוה קולן: מאוד חשוב לי להדגיש שאני לא מתכוונת שמה שישתמע מהדברים שאני אומרת זה שאני נגד נקודות זכות לגבר עם ארבעה ילדים, מה שאני אומרת זה שקיצוץ בקצבאות ילדים הוא קיצוץ בכסף שמגיע לידיים של נשים והתוספת היא תוספת של כסף שמגיעה לידיים של גברים.
עלוה קולן: אפילו הנקודה הקטנה הזאת, ברגע שאין חשבונות בנק משותפים, ולנשים רבות אין חשבונות בנק, ושזו גם בעיה, אבל יש מקרים שיש חשבונות בנק ובמקרים רבים הכסף מגיע לידיים של האישה.
עלוה קולן: מחקרים מראים שכשכסף מגיע לידיים של האישה הוא יוצא - - - אז הנה, אני רק מראה שבעצם נעשתה פה הטבה במקום אחד- - -
אלכס קגנוב: זה נכון שכסף שמגיע לידיים של נשים, יכול להיות שקורים איתו דברים טובים יותר מאשר בידיים של - - -
עלוה קולן: לא אמרתי טובים יותר, אלא הוא מופנה יותר כלפי ילדים ומשפחה מאשר כסף ש- - -
אלכס קגנוב: אנחנו לא חלילה לוקחים את מה שנשאר מקצבאות הילדים ומעבירים אותם לחשבונות הבנק של הגברים.
אלכס קגנוב: שלא ייצא שזו הכותרת של האוצר.
אלכס קגנוב: לא, אנחנו לוקחים את הכסף הזה ובמקום שהוא יהיה בחשבונות הבנק של נשים אנחנו מפנים אותו למקורות של חינוך, של רווחה, של תעסוקה, כולם יש בהם לכל הפחות כדי לקדם את ההכנסה הפנויה של אותן משפחות, של אותן נשים.
אלכס קגנוב: אני גם לא ארחיב לגבי היקפן של הקצבאות האלה לעומת הכנסה מעבודה כמנגנון ליציאה מעוני, ואפילו לא מדובר באותם סכומים.
עלוה קולן: שוב, אני ממש לא דיברתי כאן על הסכומים, אני כן חושבת שיש מקום דווקא בדיון הזה גם לדבר על העיקרון.
עלוה קולן: העיקרון בנקודה הזאת שכספים פנויים של משפחה - - -
ורד פאר סוייד: אני רוצה רק משפט אחד שהיה לי חשוב שתשמע.
ורד פאר סוייד: אתם השנה כן התחלתם לראות תהליך מגדרי מאוד חשוב, בנושא גיל הפנסיה לנשים.
ורד פאר סוייד: לפני שנה וחצי כתבתי דעת יחיד, חוות דעת מגדרית, שפגיעה בגיל הפנסיה לנשים היא משמעותית והיא אקוטית וברור שלאוצר היה עשוי להיות בה רווח גדול, ואתם בשנה הזאת הובלתם מהלך שלא לכפות על נשים את העלאת גיל הפנסיה בכפייה וזו ראייה מגדרית, ואני מקווה שאת שאר הדברים, כמו שעשיתם את המהלך המשמעותי הזה, אותו הדבר, אנחנו נבחן עניינית את מצב הנשים כדי לראות אם הן בשוק התעסוקה- - -
עלוה קולן: רק לסיים את המשפט.
עלוה קולן: מבחינה כלכלית, מבחינת השיח הכלכלי, ברור לחלוטין שכסף פנוי במשפחה הוא כסף פנוי במשפחה, ומבחינת נקודת מבט מגדרית זה מאוד משנה בידיים של מי נמצא הכסף הפנוי.
עלוה קולן: בזה סיכמתי את הנושא הקודם.
עלוה קולן: אני הייתי רוצה לדבר גם על העניין של אגרות הליכי ביניים בתיקים אזרחיים.
עלוה קולן: נשים תובעות פחות בהליכים אזרחיים, זה פשוט ככה.