GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אדוארד פלינר: תיאורטית כל העונשים צריכים להיות מ-4 ומעלה.
אדוארד פלינר: אין את זה.
אדוארד פלינר: אז הבעיה היא הדדית וצריך לטפל בזה.
אדוארד פלינר: אבל הבעיה הראשונית שאנחנו מתמודדים אתה כמה שנים היא הבעיה של הפעלת מקורות בתחום סחר וזנות.
אדוארד פלינר: פשוט, אי אפשר לקחת סרסור ולתת לו חסינות.
אדוארד פלינר: אין מה לעשות.
אדוארד פלינר: סרסור שיש לו מכון נמצא בקשר עם סרסורים אחרים, ולפעמים הוא בקשר עם חו"ל.
אדוארד פלינר: הוא יכול לתת מידע שעכשיו מגיע משלוח של 50 בנות.
אדוארד פלינר: אז יותר פשוט לנו לעבוד עם משטרות זרות, לקבל מודיעין משם, כי שם הכל חופשי, שם הם מפעילים מודיעין איפה שצריך להפעיל ובגלל זה דווקא בזירה הבינלאומית יש לנו הצלחות ברשתות וארגוני פשיעה בינלאומיים, ופה אנחנו לא יכולים לטפל במכון שיש לו שלוש בנות.
אדוארד פלינר: זו הבעיה.
מיכל ברק: אני מהשב"ס.
מיכל ברק: באופן טבעי, המוקד שרלבנטי לדיון הזה הוא קורבנות סחר.
מיכל ברק: נכון להיום, בדרום, ישנן 12 נשים שהוגדרו כקורבנות.
מיכל ברק: שלוש מהן – מוצאן מאתיופיה, והן אמורות להיקלט ביום חמישי הבא במקלט, ותשע נוספות שאופציית השילוב שלהן בקהילה נמצאת בבחינת משרד המשפטים.
מיכל ברק: בזמן הזה שהן אצלנו – אני מוכרחה לומר, דיברו פה על שיתוף פעולה שגם אנחנו עשינו דרך מאד ארוכה ומשמעותית בעבודה המשותפת עם משרדי ממשלה אחרים, גם לצורך הגדרת הקורבנות, שזה היה תהליך בשיתוף פעולה של משרד המשפטים, משטרת ישראל ושלנו - וגם כל המהלך הזה של שילוב כל אותן קורבנות בחוץ.
מיכל ברק: בזמן שהותן אצלנו אנחנו יש עובדת סוציאלית לאותן נשים, יש קבוצות טיפוליות כאלה ואחרות שמתקיימות.
מיכל ברק: לקורבנות יש קבוצה ייחודית, יש קבוצה לנשים אחרות, יש קבוצה לאימהות.
מיכל ברק: יש פעילות חינוך לילדים – אפילו השתדלנו מאד לגייס עובדת סוציאלית שמדברת את השפה.
מיכל ברק: מה שלא נעשה כך נעשה על ידי מתרגמים שאנחנו רוכשים שירותים שלהם.
תמר פרוש: אני בהתחלה אציג את העבודה שלנו באופן כללי.
תמר פרוש: קודם כל, כפי שמירב שמואלי ציינה – בכל פרקליטות מחוז יש לנו רפרנט או רפרנטית לעבירות של סחר בבני אדם, שמרכזים את התיקים שמגיעים לאותו מחוז.
תמר פרוש: הרפרנטים מהווים את מקור הידע המקצועי בתחום הזה של סחר ועבירות נלוות – זנות וסרסרות.
תמר פרוש: זה חלק מהתחומים שהם מרכזים.
תמר פרוש: אני הרפרנטית בפרקליטות המדינה, בלשכה הראשית, ומרכזת את הנושא ברמה הארצית.
תמר פרוש: אנחנו מרכזים את הנושא הזה יחד.
תמר פרוש: התפיסה היא שזה תחום שדורש התמקצעות משפטית וגם קשר עם גורמים מחוץ לפרקליטות, זאת אומרת – לא רק המשטרה אלא גם עם המקלטים וגם משרד הפנים, במהלך הניהול של התיקים האלה.
תמר פרוש: אני חושבת שאין חולק על חלקה של הפרקליטות בהצלחה שהיתה לנו לצמצם אתה התופעה שהיתה בעבר.
תמר פרוש: אני רוצה בקצרה למנות כמה הישגים בולטים של הפרקליטות בשנה האחרונה.
תמר פרוש: קודם כל, קיבלנו פסק דין מרשיע בתיק של רמי סבן, כשהעונש החמור בפרשה עמד על מעל 18 שנים.
תמר פרוש: במסגרת הפרשה הזו, שבית המשפט הגדיר אותה כאחת מפרשיות הסחר הגדולות ביותר שידעה מדינת ישראל הוגשו שישה כתבי אישום נגד 14 נאשמים.
תמר פרוש: כתב האישום המרכזי הוגש נגד 8 נאשמים וכלל 28 אישומים.
תמר פרוש: המשאבים שהפרקליטות השקיעה בתיק הזה היו גדולים מאד.
תמר פרוש: זה תיק חריג בגודלו ביחס לתיקי סחר אחרים.
תמר פרוש: הוא כלל חומר חקירה מרוסיה, אוקראינה, בלגיה, וכתב האישום כלל 150 עדי תביעה, בערך, מהם שני עדי מדינה ו-28 עדים מחו"ל, מהם – מתלוננות, אנשי משטרה מאוקראינה, אנשי פרקליטות ברוסיה.
תמר פרוש: רוב העדים הגיעו להעיד במימון המדינה, כששתי עדות העידו בשגרירות אוקראינה באמצעות video conference.
תמר פרוש: הישג נוסף שהיה לנו בשנה האחרונה זה פסק דין מרשיע, תקדימי בתיק של ג'ולאני, זה תיק של אחזקה בתנאי עבדות של מהגרת עבודה מהפיליפינים בבית של משפחה.
תמר פרוש: אני רק אומר שהוגש ערעור בתיק ואנחנו מחכים עכשיו לפסק דין בערעור.
תמר פרוש: הסעיפים של החזקה בתנאי עבדות ועבודות כפיה הם יחסית חדשים, הלשון שלהם היא רחבה ולכן הם מחייבים מערכת פרשנות לא פשוטה.
תמר פרוש: אנחנו לומדים אותם ממקרה למקרה.
תמר פרוש: מהסיבה הזו התיקים האלה מלווים מקרוב על ידי פרקליטות המדינה.
תמר פרוש: למשל, בתיק הזה של ג'ולאני, המשנה לעניינים פליליים ליווה מקרוב גם את הליכי הגשת כתב האישום וגם בנקודות משמעותיות של התיק התקיימו אצלו ישיבות בקשר לזה.
תמר פרוש: דובר פה על זנות של קטינים.
תמר פרוש: בשנה שעברה הגשנו לבית המשפט העליון ערעור על קולת העונש של בחור צעיר שהורשע בעבירות של ניצול קטינות ישראליות לזנות והוא נידון בבית המשפט המחוזי לעונש של 5 שנות מאסר.
תמר פרוש: הגשנו ערעור, בית המשפט קיבל אותו והחמיר את עונשו ל-8 שנים תוך שהוא מציין שסטנדרט הענישה הראוי בתיקים כאלה הוא לפחות פי שתיים, זאת אומרת – 10 שנות מאסר.
תמר פרוש: הסיבה שנגזרו 8 שנות מאסר היא שיש כלל משפטי שערכאת הערעור לא ממצה את הדין עם נאשם, ולכן הוא קיבל פחות מזה.
תמר פרוש: משהו שהוא קצת היסטורי – ככל הידוע לי מדינת ישראל היא היחידה שהגישה כתב אישום נגד אדם בעבירה של סחר בבני אדם למטרה של קצירת איברים, תיק שנגמר בהרשאה במסגרת הסדר טיעון ונגזרו בו עונשי מאסר משמעותיים.
תמר פרוש: חוץ מזה בשנים האחרונות ניהלנו שני תיקים בעבירות של תיווך לסחר באברים לפי חוק השתלת אברים, תיקים שהם מאד מורכבים מבחינה משפטית וגם מבחינה אנושית.
תמר פרוש: חוץ מהתיקים שפירטתי, אנחנו מנהלים כרגע שני תיקים בעבירות של עבודות כפיה ועושק.
תמר פרוש: בשנה שעברה גם קיבלנו פסק דין מרשיע בתיק של גביית יתר של דמי תיווך.
תמר פרוש: למרות שהיא עבירה שהיא קצת שונה מהעבירות האלה, היא עדיין עבירה של הרפרנטים מתוך הבנה שכל הנושא של גביית יתר של דמי התיווך הוא זה שיוצר, בין היתר, את הקרקע לניצול.
תמר פרוש: לכן זה גם בתחום הרפרנטים.
תמר פרוש: התיק הזה נגמר בהסדר שכלל פיצוי מאד משמעותי לקורבנות העבירה.
תמר פרוש: התיקים האלה של גביית יתר של דמי תיווך הם תיקים מאד מורכבים מבחינת החקירה שלהם, כיוון שהעברת הכספים נעשית הרבה פעמים מחוץ לגבולות ישראל, ובגלל המורכבות של החקירות האלה שהן בעיקר חקירות כלכליות הן מלווות על ידי פרקליטות המדינה.
תמר פרוש: בנוסף, בשנה שעברה הגשנו שישה כתבי אישום נגד משתפי פעולה עם מחנות העינויים בסיני, כאשר חלקם הסתיימו כבר בהרשעות וחלקם עדיין מתנהלים.
תמר פרוש: אני אעבור עכשיו לנושא של זנות.
תמר פרוש: קודם כל התבקשנו להמציא לוועדה נתונים על כתבי אישום שהגשנו.
תמר פרוש: אני רוצה להתנצל, לפרקליטות יש בעיה להציג נתונים כאלה, כי מבחינה מיחשובית אנחנו נמצאים כעת ברפורמה, והנתונים כרגע נשמרים באופן שאמור לשרת בעיקר את הצרכים של הפרקליטות, ולא מחולקים לפי קטגוריות שיכולות לשרת גורמים אחרים, כמו הכנסת.
תמר פרוש: לכן יש לנו קושי לשלוף נתונים סטטיסטיים כדי לספק אותם על פי דרישה.
תמר פרוש: אני מקווה שזה ישתנה בהמשך.
תמר פרוש: אני לא אשת מחשבים אז אני לא יכולה לרדת לפרטים.
תמר פרוש: אנחנו מודעים לכך שאנחנו עושים צרות לכנסת בעניין זה.
תמר פרוש: - - שינוי למערכת "תנופה"
תמר פרוש: אני צריכה לבדוק את זה עם אנשי המחשוב אצלנו.
תמר פרוש: אין לי שום דרך להשיב על זה.
תמר פרוש: בסדר גמור.
תמר פרוש: אבל שוב –אנחנו כן מדווחים ליחידה להסכמים בינלאומיים על התיקים היותר חמורים שנפתחים אצלנו, וזה משהו שהייתי יכולה לבדוק אותו לקראת הדיון הזה כי אני יכולה לבדוק בדיווחים שלהם.
תמר פרוש: אבל שוב - אבל זה לא כולל תיקים של החזקת מקום לספסרות, כי על התיקים האלה אנחנו לא מדווחים למחלקת המדינה האמריקאית, אז אני יכולה לתת נתונים על התיקים החמורים יותר.
תמר פרוש: לפני שאני אביא את הנתונים אני רוצה להגיד כמהמילים על המדיניות שלנו ועל הנחיית פרקליט המדינה שעלתה פה, מקודם.
תמר פרוש: קודם כל, מבחינתנו, כמדיניות, השאיפה היא לצמצם ככל הניתן את תופעת הזנות, מכמה סיבות: גם בכלל שהתופעה הזו היא מכוערת, אנחנו רואים בה תופעה של ניצול של נשים, וגם מכיון שזו קרקע להתפתחות עבירות פליליות חמורות יותר.
תמר פרוש: אבל כרגע, מבחינה משפטית, הזנות בישראל אינה אסורה על פי החוק, והנטיה שלנו היא לראות באישה שמוזנית קורבן.
תמי סלע: גם אין איסור על הלקוח, את זה גם צריך להגיד.
תמי סלע: המחוקק לא החליט עדיין, או – אין חוק כזה שמפליל את הלקוח.
תמר פרוש: אנחנו שותפים לתפיסה הזו, גם אנחנו רואים את הנשים האלה כקורבן, ומזה נגזרת אותה הנחיית פרקליט מדינה ששמעתי שפה מתרעמים נגדה.
תמר פרוש: הנחית פרקליט המדינה קובעת לנו בעצם את סדר העדיפויות באכיפה, וכמובן שבראש סדר העדיפויות, מטבע הדברים, אלה העבירות החמורות יותר, ומכוח ההנחיה הזאת נסגרים אותם תיקים מהיעדר עניין לציבור.
תמר פרוש: מדוע?
תמר פרוש: כיוון שכאשר מגיע אלינו תיק שמראיות הנמצאות בו עולה שמדובר באישה ששוכרת דירה ושם מזנה את עצמה, באותה דירה - -
תמי סלע: מכוני ליווי זה רק - - -
תמר פרוש: מכוני ליווי זה סיפור אחר - - ואין לנו ראיות לסרסור, למכון ליווי, כל מה שיש לנו בתיק – זה אישה עצמאית שעוסקת בזנות, ואני אומרת את הכל במירכאות – אלה תיקים שאנחנו סוגרים אותם מחוסר עניין לציבור.
תמר פרוש: ההנחיה היא לא להעמיד את האישה הזו לדין למרות שהיא עוברת עבירה - - -
תמי סלע: אבל אולי כן חשוב לדייק גם בעניין של - - זה לא העניין היחיד שמדובר פה.
תמי סלע: מדובר גם על מכוני ליווי שגם תיקים כאלה, ההנחיה אומרת - - -
תמר פרוש: זה אמרו וזה לא נכון.
תמר פרוש: הנחיית פרקליט המדינה מפורסמת באינטרנט.
תמר פרוש: היא לא אומרת שבמכוני ליווי לא נעמיד לדין.
תמר פרוש: יכול להיות שיש תיקים שאנחנו סוגרים, אבל אנחנו סוגרים כי אין לנו מספיק ראיות להעמיד לדין.
תמר פרוש: אנחנו מגישים כתבי אישום כשיש לנו מספיק ראיות להעמדה לדין.
תמר פרוש: אנחנו לא סוגרים את התיקים הללו בגלל הנחית פרקליט המדינה.
תמר פרוש: התיקים שאנחנו סוגרים זה התיקים שאני ציינתי, והם, באמת, נסגרים בהיעדר עניין לציבור - -
תמי סלע: כדי לא לפגוע בקורבן.
תמר פרוש: - - אבל כן נעברת שם עבירה, יש ראיות שנעברת שם עבירה.
תמר פרוש: אני רק התבקשתי להתייחס לעניין של הפעלת מקורות.
תמר פרוש: הסיבה שיצאה הנחית פרקליט המדינה לגבי הפעלת מקורות היא שניסיון העבר שלנו בהפעלת מקורות בתחום הסרסרות והסחר בנשים הביא לתקלות רבות בתיקים ולשאלות אתיות מאד מורכבות.
תמר פרוש: לכן יצאה ההנחיה הזאת.
תמר פרוש: יחד עם זאת, בישיבות שאנחנו מקיימים יחד עם המשטרה, אנחנו שמענו את המצוקה שחל המשטרה ואת הצורך שלהם בהפעלת מקורות.
תמר פרוש: יצאה הנחיה של המשנה לפרקליט המדינה שאם המשטרה תעשה עבודת מטה שבמסגרתה יילמדו טעויות העבר והיא תציג תכנית להפעלה זהירה של מקורות עם מנגנונים שימנעו תקלות כאלה, תכנית שתהיה מקובלת על ראש אח"מ, אז ניתן יהיה בהחלט לשקול את זה.
תמר פרוש: ביוני 2012.
אדוארד פלינר: יכול להיות.
אדוארד פלינר: - - - להשתמש בנשק, אבל בתנאי שתתנו הבטחה שלא תפגעו בחף מפשע.
אדוארד פלינר: זה אותו הדבר.
תמר פרוש: הקושי בזה שלוקחים מישהו שעוסק בסחר בנשים ונותנים לו חסינות על מנת שהוא יהווה מקור – הקושי הוא ברור.
תמר פרוש: הקושי של המשטרה גם ברור.
תמר פרוש: אני חושבת שאין ברירה אלא לעשות את זה מאד מאד בזהירות.
תמר פרוש: אנחנו מחכים ליוזמה של המשטרה שתציג בפנינו תכנית - - -
אדוארד פלינר: המצב לא משתפר משנה לשנה אלא נעשה גרוע משנה לשנה בכל מה שקשור להפעלת מקורות, בגלל האיסור – כל הסיפור התחיל מהתיק שלנו שבאמת היתה בעיה של הפעלה של מקור אחד.
אדוארד פלינר: ונכון, יש סכנה בזה.
אדוארד פלינר: מה קורה במטה של המשטרה?
אדוארד פלינר: הם עובדים על זה, אני לא יכול להגיד, אני לא אחראי ע זה.
אדוארד פלינר: הסיבה העיקרית – שלא יכול להיות שאדם יהיה סוחר בנשים וייתן מידע על סוחר נשים אחר, ותהיה לו חסינות.
אדוארד פלינר: אז פה אפשר לעשות מדרגים, אם הוא מחזיק מכון - - -
אליעזר רוזנבאום: לא, אני צריך לבדוק את הדבר הזה.
קריאה: זה לא כשל, זו מורכבות.
אליעזר רוזנבאום: 30 יום.
ציפי נחשון גליק: קודם כל, אני אפתח בהתנצלות של המנכ"ל שלנו שרצה להיות פה והוזמן, הוא פשוט הוזמן לדיון בבית משפט.
ציפי נחשון גליק: אתחיל ואומר לגבי קורבנות סחר שמשרד הרווחה באמצעות עמותת "קשת" מ-2004 מפעיל מקלט לנשים.
ציפי נחשון גליק: כיום יש שם 35 נשים וילדיהם.
ציפי נחשון גליק: זה כבר לא 30.
ציפי נחשון גליק: אנחנו למקלט מקבלים כאלה שהמשטרה הגדירה אותם כקורבנות סחר.
ציפי נחשון גליק: כרגע יש לנו 35 נשים עם ילדים - - -
ציפי נחשון גליק: רגע, אני אגיד קודם כמה יש.
ציפי נחשון גליק: לפני שנה היתה הצפה של יותר אנשים שהוגדרו כקורבנות ששהו במתקן כליאה של שב"ס, אז פתחנו עוד שלוש דירות מעבר שבסך הכל מאכלסות עוד 18 נשים.
ציפי נחשון גליק: לאור העליה בהגדרה של קורבנות נשים וסחר אתמול התקיימה פגישה של שר הרווחה יחד עם מנכ"ל המשרד ומנכ"ל משרד המשפטים שמשמש כיושב ראש ועדת מנכ"לים לנושא של סחר בנשים ונקבע דיון לתוך שבוע ימים, כשהמתווה הוא להקים הוסטל מוגבר ל-18 נשים נוספות.
ציפי נחשון גליק: אז זו הבשורה שבעצם תוכל לצמצם את השהות של אותן נשים.
ציפי נחשון גליק: בנושא של זנות נשים וזנות קטינים אני רוצה לומר שבשנת 2006 הוגשה תכנית לאומית לטיפול בצעירות ונשים בזנות.
ציפי נחשון גליק: כרגע יש 10 בהמתנה.
סיגלית זהר: אני עובדת באגף לסיוע משפטי של משרד המשפטים.
סיגלית זהר: אנחנו מעניקים סיוע משפטי לנפגעי עבירת אחזקה בתנאי עבדות וסחר בבני אדם לשלל מטרות.
סיגלית זהר: לגבי הנפגעות מ "סהרונים" יש לי 20 נשים ששוחררו מ "סהרונים" לקרובי משפחה, שבהחלטת השחרור מצוין באופן מפורש שהן משתחררות עד שיהיה להן מקום במקלט מעגן, בגלל שאין מקום שם, וברגע שיהיה מקום הן אמורות לעבור לשם.
סיגלית זהר: הן אמנם השתחררו מהכלא לקרובי משפחה, אבל לגישתנו המקום הראוי והמתאים הוא מקלט מעגן, ואנחנו מחכים שיתפנה שם מקום.
סיגלית זהר: לא.
סיגלית זהר: לא מטפל, לא מלווה, לא דואג.
סיגלית זהר: הפיקוח הוא באמצעות עמותת "אסף", והם יתארו את המצב.
מירב שמואלי: אבל הסיוע המשפטי כן עושה בדיקה מקדמית.
סיגלית זהר: אני רק אסיים עם הנתונים: 20 נשים שוחררו ממשמורת לקרובי משפחה.
סיגלית זהר: אנחנו מדווחים לבית הדין אחת לחודש על המצב שלהן.
סיגלית זהר: 4 נשים שוחררו למקלט בעוספיא, בגלל שלא היו להן קרובי משפחה או שהן לא רצו להשתחרר לקרובי משפחה ואי אפשר היה להותיר אותן במשמורת, ו-12 נשים נוספות מוחזקות ב "סהרונים", כאשר שלוש מהן אמורות לעבור למקלט בשבוע הבא.
סיגלית זהר: נותרו 9 ב "סהרונים" .
סיגלית זהר: עורכות הדין – אנחנו עובדים בשיטה של מיקור חוץ, ודאי שלא מתרשמות שסוחרים בהן.
סיגלית זהר: אנחנו ערכנו בדיקה לפני כל שחרור.
סיגלית זהר: מצאנו שהן משתחררות לקרובי משפחה.
סיגלית זהר: הן מביעות את רצונן להשתחרר לקרובי משפחה.
סיגלית זהר: אני אמורה להיפגש היום עם השר ולשמוע קצת יותר, אלה שחרורים מהעת האחרונה, פסק הדין שסלל את הדרך ניתן רק בחודש מרץ, השנה.
סיגלית זהר: לפני כן לא היתה אפשרות כזו.
ברכה שפירא: אני עובדת סוציאלית מעמותת "אסף" ואני חושבת שמה שקורה כאן זה שאנחנו מדברים סביב קורבנות הסחר אבל כרגע, בתוך המדינה, מסתובבות בלי איזשהו מערך-20 קורבנות סחר, כמו שסיגלית אמרה, לכאורה בליווי שלי.
ברכה שפירא: אני עובדת בחצי משרה, עובדת סוציאלית יחידה בעמותה.
ברכה שפירא: ברור שאין לנו את המשאבים.
ברכה שפירא: קודם כל, אם אפשר לדבר, צריך להבין מי הן הנשים האלה.
ברכה שפירא: אנחנו מדברים על נשים שרבות מהן נחטפו.
ברכה שפירא: חלקן רצו להגיע לסיני וחלקן נחטפו מסודאן על הדרך שלהן אחרי שהן ברחו מאריתריאה.
ברכה שפירא: כרגע, הסיוע המשפטי פנה לעמותת "אסף" - - -
סיגלית זהר: בהחלטת השחרור כתוב במפורש שהן צריכות לפנות לעמותת "אסף" - - -
אורית מרום: אני מרכזת הפעילות הציבורית של העמותה.
אורית מרום: אנחנו הוצאנו מכתב כללי לבקשת הסיוע המשפטי שבו אנחנו מפרטות את השירותים הכלליים שאנחנו נותנות למבקשי מקלט.
אורית מרום: אנחנו עמותה שנסמכת על תרומות בתקציב מאד דל.
אורית מרום: אנחנו קיימים 6 שנים בתקציב של מעט מעל מיליון שקל בשנה, זאת אומרת – היקף מאד מצומצם.
אורית מרום: רוב הקליינטים שלנו הם קורבנות עינויים, קורבנות שבכלל לא הוכרו כקורבנות עבדות וסחר.
אורית מרום: אנחנו הוצאנו מכתב שבו אמרנו שדלתנו פתוחות גם בפני קורבנות הסחר האלה.
אורית מרום: נוצר מצב שבו אנחנו מחליפות את אותו מקלט ואת אותו סל שיקום רחב שקורבנות הסחר אמורות לקבל.
אורית מרום: אני מאד שמחה לשמוע שייפתחו בקרוב מקומות חדשים והמטרה שלנו היא רק להדגיש את הדחיפות הזו מכיוון שהקורבנות האלה, הנשים האלה נמצאות בלי סיוע.
אורית מרום: ברכה שפירא, מקצועית ככל שתהיה, לא יכולה לתת מענה אמיתי מלא לנשים האלה.
אורית מרום: נקודה נוספת חשובה זה הנושא של ביטוח רפואי.
אורית מרום: נשים פצועות וחבולות, נפשית ופיזית, ואין להן רופא ללכת אליו.
אורית מרום: אנחנו נאלצות להפנות לעמותת רופאים לזכויות אדם - - -
קריאה: המרפאה לפליטים.
אורית מרום: הם עלי פי חוק חייבות לקבל ביטוח רפואי.
אורית מרום: המרפאה לפליטים היא מרפאה שהשירותים שלה מאד מוגבלים.
אורית מרום: הן הולכות גם אליה וגם לרופאים לזכויות אדם, אבל אתן יודעות שהסל הרפואי אמור להיות הרבה יותר רחב לאותן קורבנות.
אורית מרום: אנחנו צד אחד פה עם הסיוע המשפטי וכל מה שאנחנו רוצות להגיד זה שהנושא של מקלט הוא דחוף.
אורית מרום: אי אפשר להמתין יותר משבוע –שבועיים - - -
ברכה שפירא: 18 מקומות גם לא פותר את הבעיה.
ברכה שפירא: יש לנו כבר היום 32.
ברכה שפירא: אם 12 נמצאות ב "סהרונים" ו – 20 נמצאות אצלי - - -
תמי סלע: אבל השאלה היא – גם בתקופה שהן נמצאות במקלט אם הן מוכרות כקורבנות סחר, למה הן לא זכאיות, לפגישה עם עובדת סוציאלית, לשירותים רפואיים?
ברכה שפירא: אין להן גם אישור עבודה.
ברכה שפירא: אנחנו מדברות פה על נשים שמשפחותיהן שילמו כופר, לפעמים של 30 או 40 או אפילו 80 אלף דולר, כולם מכרו את הבתים שלהם באריתריאה כדי להוציא אותן מסיני.
ברכה שפירא: מתוך קבוצות של 10 רק אחת שרדה, כי היא היתה היחידה שיכלה לשלם את הכופר.
ברכה שפירא: היא מגיעה לארץ עם לחץ אדיר עליה מבחינה כלכלית.
ברכה שפירא: היא מגיעה לפה והמשפחה מתחילה להפעיל כספים – איפה הכסף.
ברכה שפירא: היא נמצאת במדינה בלי אישור עבודה בכלל, בלי אפשרות לעבוד, בלי אפשרות אפילו לפרנס את עצמה וגם להתחיל להשתקם באיזושהי צורה.
אורית מרום: חשוב לצין שלמשרד הרווחה יש את הכלים ואת היודע המקצועי.
אורית מרום: המקלט קיים, נשות המקצוע שעובדות שם יודעות, ובכל זאת – אנחנו הכתובת היחידה.
תמי סלע: רציתי רק להעיר, בקשר למה שאמרת, על עמדת המחוקק, שצריך לשים לב איפה נמצאות היום עבירות הזנות בחוק העונשין.
תמי סלע: יש פרק של עבירות נגד הגוף, שם נמצאות עבירות המין והסחר בבני אדם.
תמי סלע: עבירות הזנות נמצאות בפרק שכותרתו: "פגיעות בסדרי המשטר והחברה", ליד המטרדים.
תמי סלע: גם העונשים שלהם באותה רוח.
מירב שמואלי: עבירות הסחר הן תחת הפרק של פגיעה בחירות.
תמי סלע: זה פרק אחר, שגם עבירות המין הן תחת הפרק הזה.
אמי סער: מה עם כאלה שביקשו זכות דיבור ולא דיברו?
אמי סער: באנו במיוחד, הפסדנו יום עבודה - - -
יסמין קונפינו: אני מנהלת המקלטים לטיפול בקורבנות סחר בבני אדם מטעם משרד הרווחה.
יסמין קונפינו: רציתי בסך הכל קצת להביא נתונים לגבי המקלטים.
יסמין קונפינו: אנחנו מדברים, קודם כל על שלוש מסגרות: על מקלט לנשים, מקלט לגברים ודירות מעבר לנשים.
יסמין קונפינו: חשוב לי לציין שתופעת הסחר - אנחנו מדברים גם על גברים מבין מבקשי המקלט ומהגרי העבודה שמגיעים אלינו כקורבנות סחר ועבדות.
יסמין קונפינו: כן, בוודאי.
קריאה: שני הבניינים מלאים.
יסמין קונפינו: ויש רשימות המתנה לשני המקומות, לצערי.
יסמין קונפינו: כיום אנחנו מדברים על 31 נשים במקלט, כשיש לנו מספר מוגבל של מקומות שמורים לעדים, עדות, ודיברנו על סחר בנשים ומדי פעם המשטרה מביאה אלינו עדות בפרשות שנחקרות בנושאים של סחר.
יסמין קונפינו: חשוב לי לציין את זה כי תופעת הסחר עדיין קיימת.
יסמין קונפינו: מעבר לכך יש לנו נשים קורבנות עבדות, יוצאות אתיופיה ואריתריאה.
יסמין קונפינו: מדברים היום על כ-17 נשים שנמצאות במקלט ובנוסף, אישה ישראלית בפרשה של סחר לזנות במדינת ישראל.
יסמין קונפינו: מעבר לכך יש לנו את דירות ההמשך, שנותנות מענה לנשים שהחלו הליך שיקומי ולמעשה המטרה היא להוליך אותם לדרך עצמאית ולסייע להם או להשתלב בקהילה במדינת ישראל, במידה ומדובר בבן זוג ישראלי או להכין אותם לתהליך של חזרה בטוחה, לכאלה שיכולות אכן לחזור, אם מדובר באתיופיה - -
יסמין קונפינו: יש הסדרים מיוחדים לקורבנות סחר, לזנות, להבדיל מיוצאות אריתריאה ואתיופיה שמקבלות מכתב שנקרא "אישור מעסיק", וזה מכתב שמאפשר להן לעבוד בתקופת השהות שלהם במקלט.
קריאה: אין להן ויזה.
קריאה: זו שאלה למשרד הפנים.
מיכל יוספוף: לגבי קורבנות הסחר שמגיעות מסיני, אנחנו, ברשות האוכלוסין, חושבים שזה צריך להיות דיון כלל ממשלתי ולא מדיניות רק של רשות האוכלוסין.
מיכל יוספוף: לכן הגענו בשלב הראשון להסכמה שאותו קורבן שנמצא במקלט יקבל מאתנו אישור שהוא יוכל לעבוד ואנחנו לא נעשה אכיפה כנגד המעסיק.
יסמין קונפינו: משפט אחרון: המקלט בהחלט עושה מאמצים כבירים כדי לקלוט את כל אותן נשים מ "סהרונים", וגם נשים ששוהות בקרב המשפחות.
יסמין קונפינו: אני חייבת לציין שאנחנו בחודשיים האחרונים קלטנו נשים חדשות מ "סהרונים" ואנחנו כל הזמן ערוכים לקליטת נשים נוספות, ככה שאני מעריכה שעם ההרחבה הדברים ישתפרו.
יסמין קונפינו: אני חייבת לציין שאני חדשה בתפקיד, רק שלושה חודשים, אבל אנחנו כן התחלנו לקיים שיתופי פעולה עם הארגונים בנושאים, והכשרות שונות בנושא זה.
יסמין קונפינו: בנוסף, קלטנו רק לאחרונה עובדת סוציאלית דוברת אמהרית והטיפול נעשה במישרין ללא צורך בתרגום, שזה, מבחינתי, הישג אדיר.
ציפי נחשון גליק: אבל יש תקציב לשירותי תרגום במידה וצריך.
יסמין קונפינו: בהחלט, ויש לנו דוברת טיגרית, אנחנו גם מנהלים קבוצות עבודה וכו' וכו'.
יסמין קונפינו: זה בהחלט בפיתוח.
מיכל יוספוף: הן לא מקבלות מאתנו כל מעמד.
מיכל יוספוף: כשהם נמצאים במקלט הם מקבלים אישור מאתנו שאנחנו לא עושים אכיפה כנגד המעסיק.
מיקי דור: אני כתבתי את זה, ואכן ההנחיות האלה קיימות.
אורית מרום: מדוע קורבנות סחר מאריתריאה לא מקבלות מה שחברותיהן, קורבנות סחר ממדינות אחרות מקבלות?
אורית מרום: קורבנות סחר ממדינות מזרח אירופאיות מקבלות אשרת עבודה של ממש.
אורית מרום: קורבנות סחר מאריתריאה מקבלות דף שכתוב עליו – לא נאכוף, אם הן תעבודנה, ועל פי הניסיון שלנו הדף הזה לא עובד.
אורית מרום: השאלה היא מדוע מחלקת ההגירה לא מנפיקה אשרות עבודה.
מיכל יוספוף: למה זה לא עובד?
מיכל יוספוף: מי שמייצג אותן כאן זו יסמין קונפינו והיא דואגת להן לעבודה.
מיכל יוספוף: למה זה לא עבוד?
אורית מרום: מדוע הן לא מקבלות את אותה אשרת עבודה שמקבלת קורבן סחר ממדינה אחרת.
מיכל יוספוף: אנחנו מתייחסים אליהם אחרת בתקופה שבה הן מוכרות כקורבנות סחר.
מיכל יוספוף: אחרי שהם יוצאים מהמקלט הם כמו כל מסתנן שהגיע לארץ.
אורית מרום: אלה שנמצאות אצלנו, מגיעות למשרדי "אסף", האשרה היחידה שיש להן זה דף השחרור שלהן מבית המשפט שגם עליו יש את כל התיאורים המפורטים של מה שעבר עליהן בסיני, ועם זה הן מסתובבות למעסיק.
מיקי דור: אני סגן ראש מנהל רפואה, האחראי במשרד הבריאות על הנושא, מנהל רפואי גם של המקלט בפתח תקווה וגם של המרפאה לטיפול בפליטים בתחנה המרכזית, שהקמתי.
מיקי דור: אנחנו נותנים, במסגרת המקלט טיפול מלא.
מיקי דור: מישהו הדגיש פה - זה לא רק לעדות במשפטים אלא גם לקורבנות סחר שאינן עדות.
מיקי דור: זו קביעה מלפני מספר שנים, כדי שאיש לא יוכל לראות בטיפול הרפואי - - -
מיקי דור: רק אחת.
מיקי דור: בתחנה המרכזית.
מיקי דור: גדולה וטובה, אבל רק אחת.
מיקי דור: גם אותה הצלחנו לקבל רק אחרי הרבה מאמצים.
מיקי דור: במקלט ניתן טיפול רפואי מלא עם רופאת משפחה.
מיקי דור: אי אפשר לדבר בשפה של כולם, אבל היא דוברת גם רוסית, רופאה מצוינת.
מיקי דור: הן מקבלות טיפול רפואי מלא, שהגדרתי אותו ככל מה שיש בסל ביטוח בריאות ממלכתי, למעט טיפולי פוריות.
מיקי דור: בהמשך קלטנו לטיפול באותה מסגרת גם את הגברים שבמקלט הסמוך לשם ואפילו הרחבנו את זה טיפה לנשים שעזבו ואיך שהוא נמצאות מחוץ למקלט וזקוקות למשהו רפואי – אז אנחנו מנסים, באותו תקציב, אותו כוח אדם, לעשות את זה.
מיקי דור: היתה ועדה בראשותי ולפני שנה וחצי הגשנו מסקנות למנכ"ל משרד המשפטים לגבי טיפול רפואי המשכי בנשים האלה, שתישארנה בשנת שיקום.
מיקי דור: שוב, ההמלצה העקרונית שהתקבלה היא טיפול לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי מלא, שוב – למעט טיפולי פוריות.
מיקי דור: זה מונח על שולחן ועדת המנכ"לים בראשותו של מנכ"ל משרד המשפטים.
מיקי דור: אני הבנתי שרוצים לקבל את זה.
מיקי דור: הבעיה שזה הוכנס למסגרת רחבה יותר של טיפול רפואי בכלל בפליטים או במהגרים חסרי המעמד שנמצאים פה.
מיקי דור: יש פה קבוצה של 50-40 נשים שזה לא כזה עול תקציבי ואפשר היה לתת להם את הביטוח לשנת שיקום ולסגור את הנושא הזה מא' עד ת', בלי עלות מי יודע מה גדולה למדינה.
מיקי דור: לזה לא קיבלנו את האוקיי, בשלב הזה.
מיקי דור: מעבר לטיפול הפחות או יותר מסודר במקלט יש לנו מספר מקרים הומניטריים קשים מאד של נשים שעברו את כל הסבל שתואר כאן בסיני, הגיעו ארצה וטופלו, מקרים מזעזעים שאין לנו איזה פתרון, כי הן גם לא מיועדות להיות במקלט.
מיקי דור: מקרה השיא היה של אישה אומללה שכל מה שעבר עליה, ניסתה לברוח לישראל ונורתה על ידי חיילים מצרים בגבול.
מיקי דור: היא נפגעה קשה מאד בגבה בעמוד השדרה.
מיקי דור: חיילים ישראלים הצילו אותה, היא נותחה ואחרי כמה חודשי אשפוז היא שוחררה בלי שליטה על חצי הגוף התחתון.
מיקי דור: עכשיו – אין לאן להחזיר אותה, אין מסגרות לקלוט אותה - - -
מיקי דור: אני יודע, אבל זה מקרה קיצוני.
אמי סער: אני אמי סער, ממוקד סיוע לעובדים זרים, עמותה שכבר 15 שנים מטפלת במהגרי עבודה, טיפלה רבות בקורבנות הסחר לפני 10 שנים.
אמי סער: בשנה וחצי האחרונות אני מטפלת בסחר.
אמי סער: נכון שלפני 10 שנים הסחר היה בארץ בממדים הרבה יותר גדולים, אבל אני חייבת להגיד, ולתת לכם טעימות קטנות מהעבודה שלי במשך השנה וחצי האחרונות, מקרים ותופעות שנתקלנו בהם.
אמי סער: אני לא אדבר על סיני, כי דיברו פה, אנחנו נתקלים בנשים אפריקאיות, בעיקר אריתראיות שעוסקות בארץ בזנות בכל מיני פאבים של הקהילה, ובבתים שלהם.
אמי סער: יש שתי סיבות שמביאות אותן לזה – היעדר אשרה נורמלית לעבודה בארץ, שמחייבת אותן לעבוד בכל מיני עבודות שחורות.
אמי סער: הרבה נשים שכמו שהזכירו פה - שילמו כופר, המשפחות שלהן שילמו כופר ויש לחץ גדול עליהן להחזיר אותו.
אמי סער: אם הן לא קורבנות סחר, הן קורבנות עינויים, נשים שעוברות את סיני צריכות כסף ולצערנו הרבה פעמים הן נופלות לתוך מעגל הזנות.
אמי סער: הרבה יותר קל לעבוד בבר, בהתחלה כמלצרית, ואחר כך לעבוד בזנות.
אמי סער: אפשר כך לפרנס את הילדים יותר טוב.
אמי סער: נתקלנו במקרים של נשים שבגלל שרצו לפרנס את הילדים בעבודה בלילה השאירו את הילדים בכל מיני בייביסיטרים.
אמי סער: וכמובן שיש תמיד קשר בין מעגל אלימות לבעיות במשפחה ולזנות.
אמי סער: נדבר על זה באחת הישיבות בהרחבה יותר.
אמי סער: יש עדיין נשים שהן קורבנות סחר ותיקות מלפני 10 שנים שעדיין מוצאות עצמן מאז במעגל הזנות.
אמי סער: רק אתמול ישבתי עם מישהי שיש לה כבר שלושה ילדים וכל הקטע של אלימות במשפחה וזנות – ועד לפני שנה היא עסקה בזנות, ועכשיו היא מבקשת מעמד ומבקשת מאתנו שנעזור.
אמי סער: יש כל מיני מקרים כאלה.
אמי סער: אם נעבור לעניין של הסחר, אם אנחנו מדברים על סחר אנחנו מדברים גם על סחר, גם על עושק וגם על עבדות.
אמי סער: יש הרבה מקרים של נשים בעיקר שעובדות בסיעוד, ולמעשה, במהלך העבודה שלהן הן מועסקות בתנאי עבדות.
אמי סער: אנשים לא מספיק מודעים לעובדה שכשמגיעה מישהי לעבוד בסיעוד היא צריכה רק לסעוד את אותו אדם שהיא באה לטפל בו, מעסיקים אותם לפעמים אצל בני משפחה, לא נותנים להן לצאת, כל מיני בעיות.
אמי סער: לפעמים זה עושק ולפעמים זה מגיע לעבדות.
אמי סער: נתקלנו בנשים שהגיעו לעבוד אצל דיפלומטים – בעיקר אפריקאיות, שמגיעות לעבוד אצל דיפלומטים מהמדינה שלהם – ולמעשה מועסקות ללא שכר באותו בית.
אמי סער: אם הן מתלוננות - - היתה גם מישהי שהיתה במקלט כמה חודשים.
אמי סער: פגשנו בכלא בנשים סיניות שהגיעו לפה וחשבו שהן באות לעבוד במשק בית והסתבר להן שהן עומדות להיות מועסקות בזנות.
אמי סער: גם, מקרה שפגשנו במקלט.
אמי סער: תופעה חדשה שכבר הזכרנו בשנה שעברה של סחר בענף הדיג.