GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל רבינוביץ: הכותל הוא מקום תפילה של כל יחיד בישראל, אם של איש ואם של אישה.
שמואל רבינוביץ: סודו של הכותל הוא בכך שנדע את סוד הצמצום, שכל אחד מאיתנו יצניע את מנהגיו הנבדלים.
שמואל רבינוביץ: אמרתי בישיבה בשבוע שעבר שישנן קבוצות אורתודוקסיות שמבקשות לעשות את מנהגיהן וגם להן לא ניתן.
שמואל רבינוביץ: צריכים להמשיך את מנהג המקום שנמשך עשרות שנים.
שמואל רבינוביץ: צריך להמשיך את הסטטוס קוו ולהתמקד במשותף ובמאוחד.
שמואל רבינוביץ: אני הייתי מאוד רוצה שהכותל ימשיך לאחד את העם כבעבר, לפי מנהגי המקום ובלי לסטות מההלכה היהודית, אבל אני מכבד מאוד את מי שמאמין, כמו שאמר חבר הכנסת הרצוג, בכך שלא יאמר ייקוב הדין את ההר.
שמואל רבינוביץ: מי שילך בדרך הזאת יביא אותנו להתרסקות, הוא לא ישיג שום דבר.
שמואל רבינוביץ: אני חושב שמאז שהוא שימש כמזכיר ממשלה עד הימים האחרונים, מזכירי הממשלה – עכשיו נתן שרנסקי הצטרף אליהם – מובילים לאיזה שהוא פתרון שאף אחד לא מרוצה ממנו.
שמואל רבינוביץ: כנראה שכשאף אחד לא מרוצה זה הפתרון.
שמואל רבינוביץ: אני לא בטוח שכל המתווה הזה יכול להתממש.
שמואל רבינוביץ: כמו שהזכרת, יש בעיה של היתרי בנייה, ארכיאולוגיה, רגישות מדינית וביטחונית.
שמואל רבינוביץ: חשוב לא פחות להגיע להסכמה רחבה ככל שניתן כדי למנוע את המשך הפגיעה במקום הקדוש וברגשות המתפללים.
שמואל רבינוביץ: אם לא נגיע להסכמה של כולם, אז אין טעם.
שמואל רבינוביץ: בשביל מה לפגוע בארכיאולוגיה?
שמואל רבינוביץ: בשביל מה להגיע לעימות מדיני?
שמואל רבינוביץ: בשביל מה להגיע לעימות פוליטי?
שמואל רבינוביץ: בשביל מה להגיע לבעיה כשהאנשים לא רוצים?
שמואל רבינוביץ: אני אצטט מדברי הגברת ענת הופמן: "אני רוצה לראות ולהיראות".
שמואל רבינוביץ: אני יודע מה זה לראות ולהיראות כאשר זכינו בעלייה לרגל לבית המקדש.
שמואל רבינוביץ: זה היה להיראות כלפי הקב"ה.
שמואל רבינוביץ: זה נחשב אצלי להיראות.
שמואל רבינוביץ: אם המטרה היא להיראות אצל האורתודוקסים, אצל החרדים ולפצוע להם את הלב - - -
שמואל רבינוביץ: זה פוגע גם בנשים חרדיות.
שמואל רבינוביץ: אם זאת הכוונה וזה הרצון, רבותיי, לאיפה נגיע?
שמואל רבינוביץ: איך נגיע להסדר?
שמואל רבינוביץ: אני חושב שבמאמצים של כולם לשבת סביב שולחן אחד כשאף אחד לא מוכן להתפשר אנחנו לא נגיע לשום מקום.
שמואל רבינוביץ: אם המטרה היא פרובוקציה - אני לא מצטט את עצמי אלא את מה שאני שומע, את מה שאני קורא בראיונות.
שמואל רבינוביץ: כל מילה שאני אומר כאן זה לא דברים שאני ממציא – אנחנו לא נגיע לשום מקום.
שמואל רבינוביץ: צריך בראש וראשונה להסתכל על הכותל כמקום מאחד, לקחת אחריות לאומית.
שמואל רבינוביץ: ברוך ה', כמו שציינת, בכותל ביקרו למעלה מ-10 מיליון אנשים בשנת 2012.
שמואל רבינוביץ: האמינו לי, לא כולם חרדים.
שמואל רבינוביץ: האמינו לי, לא כולם תיירים.
שמואל רבינוביץ: יש שם ישראלים מכל גווני הקשת.
שמואל רבינוביץ: זה בזכות זה שהכותל נהפך, למרות כל המילים ולמרות שכולם מנסים בסופו של דבר להוציא את לעז הכותל בצורה לא ראויה, להרבה יותר ידידותי מאשר בעבר.
שמואל רבינוביץ: נכון, יש כמות יותר גדולה של אנשים.
שמואל רבינוביץ: יש לזה מחיר.
שמואל רבינוביץ: הכותל הרבה יותר ידידותי.
שמואל רבינוביץ: לכל עם ישראל.
שמואל רבינוביץ: הנתונים הם עובדות.
שמואל רבינוביץ: לפני 7 שנים היו 2 מיליון מבקרים בשנה.
שמואל רבינוביץ: היום יש פי 5.
שמואל רבינוביץ: פניתי למועצת הרבנות הראשית לישראל.
שמואל רבינוביץ: יחד עם מר נתן שרנסקי אני אשים מיד אחרי חג השבועות את התכנית בפניהם.
שמואל רבינוביץ: כמו שאמר חבר הכנסת יצחק הרצוג, מי שאמון על הכותל המערבי זה הרבנות הראשית לישראל.
שמואל רבינוביץ: מועצת הרבנות הראשית לישראל הביעה את דעתה בעבר לגבי ההצעה של יצחק הרצוג.
שמואל רבינוביץ: אני רוצה להציע בפניהם את המתווה.
שמואל רבינוביץ: על חלק מהדברים אני מסכים יותר, על חלק מהדברים אני חולק לחלוטין.
שמואל רבינוביץ: את הדברים האלה אני מנהל מול נתן שרנסקי.
שמואל רבינוביץ: אני מקווה שנגיע בסוף להסכמות.
שמואל רבינוביץ: בית המשפט העליון.
חנה קהת: מחוזי.
קריאה: זה התפקיד שלהם.
קריאה: בית משפט פסק.
הראל גולדברג: גברתי היושבת-ראש, היועץ המשפטי לממשלה קיים אתמול דיון במשרד המשפטים בהשתתפות השר לשירותי דת וסגנו, רב הכותל, בכירים במשרד המשפטים והמשטרה.
הראל גולדברג: היועץ המשפטי לממשלה קיבל החלטה בעצה אחת עם פרקליט המדינה, לאחר שהוא בחן את פסק הדין, שלא להגיש בקשה לבית המשפט העליון לערער על פסק הדין של בית המשפט המחוזי.
הראל גולדברג: זה לאחר שקראנו את הניתוח של פסק הדין של המחוזי.
הראל גולדברג: זה בשלב הראשון.
הראל גולדברג: העניין הוא משפטי, הבהרת המצב המשפטי.
הראל גולדברג: אנחנו פנינו לשר לשירותי דת ואמרנו לו שאין בכוונתנו להגיש ערעור לבית המשפט העליון.
הראל גולדברג: פסק הדין של בית המשפט המחוזי אומר שהפרשנות לגבי האיסור על קיום טקס דתי שלא לפי מנהג המקום, שזה האיסור שקבוע בתקנות, היא פרשנות רחבה, ליבראלית, לאו דווקא בהתאם לדין ההלכתי האורתודוקסי.
הראל גולדברג: חשוב לציין שבג"ץ הגדיר בקשה של איש המדינה לדיון נוסף בפני בית המשפט העליון.
הראל גולדברג: זה פסק הדין שניתן באפריל 2003.
הראל גולדברג: פסק הדין אמר שזכותן של נשות הכותל להתפלל כמנהגן ברחבת הכותל המערבי.
הראל גולדברג: בחוות הדעת המרכזית של השופט חשין, שהיא זו שבסופו של דבר התקבלה על דעת הרוב, נאמר שכל זכות ככל זכות אחרת היא לא זכות מוחלטת, כנגדה יש זכויות נוגדות ובנסיבות כאלו צריך לאזן בין הזכויות.
הראל גולדברג: בית המשפט אמר בפסקה אחת לפני האחרונה של פסק הדין שבנסיבות כאלו מן הראוי כי נשות הכותל יתפללו באתר קשת רובינסון, בכפוף לכך שהממשלה תפעל להכשיר את האתר תוך 12 חודשים מיום פסק הדין.
הראל גולדברג: זה היה פסק הדין של בית המשפט העליון.
הראל גולדברג: היועצים המשפטים לממשלה לאורך השנים הבינו את פסק הדין בצורה חדה וברורה, משרד המשפטים לאורך השנים הבין את פסק דין כך שנשות הכותל בנסיבות אלו מנועות מלקיים תפילה כמנהגן ברחבת הכותל המערבי.
הראל גולדברג: בא בית המשפט המחוזי לפני כשבועיים ואמר את דברו בצורה ברורה, לכן פנה היועץ המשפטי לממשלה לשר לשירותי הדת.
קריאה: בית המשפט כתב שלא.
הראל גולדברג: היועץ המשפטי לממשלה הבהיר את המצב המשפטי לשר לשירותי דת.
הראל גולדברג: על בסיס זה השר לשירותי דת הודיע על כוונתו לבחון תיקון של התקנות.
הראל גולדברג: הנוסח של טיוטת התיקון תוצג בפנינו לאחר שיתקיים הליך סדור שבמסגרתו יישמעו המניעים של העניין, עמדת הרבנים הראשיים לישראל ויתר הצדדים המעורבים בנושא.
הראל גולדברג: אנחנו נבחן את התקנות ונציג את עמדתנו המשפטית בפני השר.
הראל גולדברג: מדינת ישראל היא מדינת חוק על כל אורגניה השונים, היא כפופה להחלטת בית המשפט המחוזי.
הראל גולדברג: זה מה שיהיה בינתיים.
מיכה פרנקנבורג: לאור הפסיקה של בית המשפט המחוזי וכל עוד לא תוקנו התקנות אנחנו לא נפעל ביום שישי הקרוב בניגוד לפסיקת בית המשפט המחוזי.
מיכה פרנקנבורג: המשמעויות הן ברורות.
מיכה פרנקנבורג: אנחנו לא נמנע מנשות הכותל את התפילה כמנהגן, לפחות בכל מה שקשור לטלית ולתפילין.
מיכה פרנקנבורג: לגבי ספרי התורה הסטטוס שונה.
מיכה פרנקנבורג: לגבי ספרי תורה יש תקנה ספציפית של רב הכותל.
אנדי סאקס: אין רב הכותל, יש הממונה על המקומות הקדושים.
מיכה פרנקנבורג: נכון.
מיכה פרנקנבורג: רב הכותל הוא הממונה על המקומות הקדושים.
מיכה פרנקנבורג: התקנה מונעת הכנסת ספרי תורה מבחוץ.
קריאה: נוכל לספק להן ספרי תורה.
מיכה פרנקנבורג: זה כבר לא בגזרה שלנו.
מיכה פרנקנבורג: זה מול הממונה.
קריאה: אנחנו לא יהודים?
מיכה פרנקנבורג: אנחנו נאפשר את זכות המחאה בהתאם לדין.
מיכה פרנקנבורג: המשטרה פועלת במחאות לפי כללים.
מיכה פרנקנבורג: יש כללים סדורים להגשת בקשות למחאה.
מיכה פרנקנבורג: כמובן שהכותל פתוח לכולם, לכל מי שרוצה להתפלל.
מיכה פרנקנבורג: יש את הכללים הרגילים.
מיכה פרנקנבורג: אף אחד לא מונע מאף אחד לזעוק.
מיכה פרנקנבורג: אנחנו נבצע הערכת מצב.
מיכה פרנקנבורג: בוחנים אצלנו באופן שוטף את כל המידעים המודיעיניים, את כל ההודעות מכל הגורמים.
מיכה פרנקנבורג: כל הזמן מתבצעת הערכת מצב.
מיכה פרנקנבורג: תתבצע הערכת מצב סמוך לתפילה ביום חמישי, במידת הצורך גם ביום שישי בבוקר.
מיכה פרנקנבורג: אנחנו ניערך בהתאם.
אנדי סאקס: הוא יכול לעצור את האישה שמביאה ספר תורה או קוראת - - - ?
30807: אני לא אתייחס לדברים שנאמרו ביחס לעבר מפאת קוצר הזמן.
30807: אני כן רוצה להביע את הערכה בשם התנועה בארץ והתנועה בחו"ל למר שרנסקי.
30807: זאת לא הפעם הראשונה שהוא מנסה להוביל שיח יהודי רחב משתתפים בסוגיות על השולחן.
30807: אני באותה נשימה מביע את הערכתנו הגדולה כתנועה לנחישות ולאמונה של נשות הכותל, שמגיעות מזרמים שונים ומחוגים שונים.
30807: במשך שנים ארוכות שבהן תשומת הלב של כולנו – חילונים, מסורתיים, רפורמים, קונסרבטיבים – הייתה למקום הזה יותר נמוכה, הן התעקשו על חשיבותו.
30807: זה לא מן הפה אל החוץ.
30807: כל מתווה שיימצא ויסוכם על דעת הזרמים ועל דעת הנציגים הרשמיים, צריך לקחת בחשבון גם את הצרכים של הקבוצה החשובה והמיוחדת הזאת.
30807: מושג מנהג המקום מעולם לא שיקף רק את ד' אמותיו של אתר הכותל.
30807: בוודאי יושבת-ראש הוועדה יותר ממני יכולה להעיד איך בתוך היהדות האורתודוקסית, בתוך הקהילות הציוניות הדתיות מנהג המקום של ימינו ביחס לתפילת נשים הוא לא מנהג המקום של שנות ה-80.
30807: בשנים האחרונות מתחוללת רפורמה או מתחולל תהליך מאוד משמעותי בתוך חוגיה של האורתודוקסיה ביחס למנייני נשים, לתפילות נשים.
30807: כשדנים במנהג המקום של ימינו באתרים המקודשים לעם היהודי, צריך להפנות מבט אל מנהגן של התנועות הלא אורתודוקסיות לתפילה מעורבת.
30807: זה בוודאי ב-200 השנים האחרונות מנהג המקום ברוב קהילות העם היהודי מבחינה מספרית.
30807: גם בתוך האורתודוקסיה מנהג המקום של ימינו זה לא מנהג המקום של שנת 67.
30807: לגבי המתווה שמוצע על ידי מר שרנסקי.
30807: אכן התנועה הרפורמית הביעה הסכמה עקרונית להתקדם בדיונים.
30807: חשוב לי כאן להבהיר - הדבר בוודאי ידוע למר שרנסקי – ולחדד את העניין.
30807: אנחנו הצגנו ועדיין מציגים 5 עקרונות להתקדמות.
30807: חלקם הוזכרו על ידי מר שרנסקי.
30807: צריכה להיות רחבה שוויונית מבחינה טופוגרפית, מבחינת גודל וכו'.
30807: הרחבה הזאת חייבת להיות פתוחה לציבור בדיוק כמו הרחבה המסורתית במשך 24 שעות ולאורך כל השבוע.
30807: אנחנו מדברים על אתר לאומי אחד שיש בו 2 רחבות תפילה.
30807: הדבר רלוונטי גם לכניסה.
30807: לא כניסות נפרדות, לא גדרות.
30807: האדם מישראל ומהתפוצות ייכנס לאתר הכותל ויבחר אם הוא רוצה לגשת לרחבה פלורליסטית, ישראלית, שוויונית – יהיה שמה אשר יהיה – לרחבה עם מחיצה, או להיוותר ברחבה הציבורית ובכלל לא להתקדם לעבר רחבות התפילה.
30807: זה אתר אחד.
30807: העיקרון הזה חייב לחול גם לגבי הגוף שינהל את האתר הלאומי.
30807: אין לנו כתנועה רפורמית שום רצון לנהל את מה שיקרה ברחבת התפילה האורתודוקסית.
30807: זה יהיה עניינו של רב הכותל.
30807: באותה מידה אני לא מצפה שרב הכותל יתערב בהסדרי התפילה של הקהילות השוויוניות.
30807: חייב להיות גוף אחד שעומד מעל רחבות התפילה.
30807: הוא הגוף שמנהל את אתר הכותל המערבי.
30807: זה הגוף שיקבע האם באתר הכותל המערבי תהיה פינת הנצחה לנופלים בקרב על שחרור הכותל, אותם אלה שנמצאים בגבעת התחמושת.
30807: אין היום אזכור לזכרם ברחבת הכותל המערבי מסיבה כזאת או אחרת.
30807: אם הגוף הזה יהיה הקרן למורשת הכותל המערבי, אחד מתנאי העסקה חייב להיות שינוי הרכב הקרן למורשת הכותל המערבי כך שישקף את כל חלקי העם היהודי ואת כל החוגים במדינת ישראל.
30807: אפשר גם להחליט שהקרן למורשת הכותל המערבי מנהלת את רחבת התפילה האורתודוקסית, ומוקם גוף ממשלתי ציבורי חדש שעומד מעל הגופים שעושים רגולציה דתית לרחבות התפילה.
30807: עיקרון אחרון הוא החזרת האופי הממלכתי, הלאומי, הישראלי, הציוני לרחבה הציבורית של הכותל כך שטקסי הענקת תעודות הזהות של העולים יחזרו לרחבת הכותל, הטקסים של צה"ל - בתיאום כמובן - יתקיימו שם ללא כל אלמנט של הפרדה.
30807: המקום צריך להיות המקום של הציבור היהודי בישראל.
30807: הערה אחרונה לגבי תקופת הביניים.
30807: אני לא אכנס לעניינים המשפטיים.
30807: בדיון התקשורתי נשכחה העובדה ששר הדתות אינו יכול להתקין תקנות על פי חוק השמירה על המקומות הקדושים בלי חתימת שרת המשפטים.
30807: לאור דבריה של שרת המשפטים בשבוע שעבר במליאת הכנסת אני די אתפלא אם היא תחתום על תקנות - זה בניגוד לפסיקת בית המשפט המחוזי שהמדינה בחרה לא לערער עליה - שמשנות את הסטטוס קוו המשפטי הנוכחי בכנסת.
30807: זה עניינה.
30807: אני אומר מבחינת התנועה הרפורמית.
30807: לא יכול להיות מצב שבו מזמינים אותנו להתדיינות ותוך כדי פועלים בדרך משפטית לפגיעה בעקרונות יסוד של פלורליזם וחופש דת.
30807: ממשלת ישראל תצטרך להחליט אם היא בהנהגת או בהובלת ראש הסוכנות מתקדמת לעבר דיון, פשרה, שיח, או שפניה לפעולה חד צדדית באמצעות חקיקה.
30807: אם תהיה פעולה תחיקתית אנחנו נעתור כנגדה לבג"ץ, כיוון שזאת רק תחיקת ממשלה ולא חקיקה ראשית בכנסת.
30807: אם תהיה הליכה בכיוון הזה לא נוכל באותה עת ובאותה נשימה להמשיך להתדיין עם אותם גורמים על מתווה של פשרה.
ענת הופמן: שוב תודה על המשך הדיון.
ענת הופמן: אני חושבת שהתהליך שלך, נתן שרנסקי, הוא תהליך מבורך.
ענת הופמן: אתה אדם מיוחד במינו.
ענת הופמן: באמת התגלגלה לך שעת חסד להיות זה שמוביל אותו.
ענת הופמן: המתווה שלך, שיושלם בעתיד הפחות נראה לעין, נראה מבטיח ויצירתי.
ענת הופמן: אנחנו לגמרי בעד.
ענת הופמן: תקופת הביניים – חברת הכנסת זנדברג אמרה את זה מצוין – היא דבר שיכול לשבור את האפשרות להגיע למתווה הזה בעתיד.
ענת הופמן: אנחנו לא רואות כרגע את המתווה הזה בעין.
ענת הופמן: אנחנו נשים קטנות דעה.
ענת הופמן: רק איכפת לנו ראש חודש סיוון, אחר כך תמוז, אחר כך אב ואחר כך אלול.
ענת הופמן: אנחנו רוצות לדעת מה יקרה לנו עכשיו.
ענת הופמן: אנחנו עוד לא רואות את המתווה הזה בעיניים.
ענת הופמן: אנחנו לא יודעות את מי ימכרו בדרך, מה יציעו לנו.
ענת הופמן: אנחנו יודעות מה אנחנו רוצות להשיג.
ענת הופמן: הדברים שאנחנו רוצות ברורים מאוד.
ענת הופמן: כל אחד יכול לפתוח באתר.
ענת הופמן: אנחנו רוצות להתעטף בטלית, לקרוא בתורה, להתפלל בקול רם, להניח תפילין ולהתחיל בת מצוות להרבה מאוד ילדות שרואות את האח, את הדוד שלהן ולהן אין אפשרות.
ענת הופמן: לזה אנחנו רוצות להגיע.
ענת הופמן: שמענו הרבה לגבי כמה צריך להיזהר ברגשותיהם של אחרים.
ענת הופמן: על הרגשות של נשות הכותל לא מדברים, מה זה 24 שנים לבוא ולחטוף, מה זה להיות למשל ולשנינה.
ענת הופמן: אנשים הכי מרכזיים בתחום הדת בישראל יודעים מה קורה בתוך הלבבות של נשות הכותל.
ענת הופמן: הם אומרים שאנחנו פה בשביל פרובוקציה.
ענת הופמן: תגידו לי למה אישה בהריון תקום באמצע אינתיפאדה ותבוא ב-06:00 לכותל.
ענת הופמן: רק בשביל פרובוקציה היא תעשה את זה במשך 24 שנים?
ענת הופמן: אנחנו התחלנו בתור נשים לא נשואות.
ענת הופמן: אנחנו עכשיו סבתות.
ענת הופמן: אנחנו חשבנו שלילדות שלנו תהיה בת מצווה.
ענת הופמן: עכשיו אנחנו לא יודעות אם לנינות שלנו תהיה בת מצווה.
ענת הופמן: בזמן שהרב ישן שנת ישרים במיטתו אני הייתי בבית המעצר על הרצפה עם 3 פושעות, כבולה בידיים וברגליים אחרי חיפוש גופני.
ענת הופמן: על מה אנחנו מדברים?
ענת הופמן: זה מאוד פגע ברגשותיי.
ענת הופמן: לגבי הפרובוקציה.
ענת הופמן: נפגשנו עכשיו עם השר נפתלי בנט.
ענת הופמן: לזכותו ייאמר שזאת הפעם הראשונה ששר דתות – זאת באמת פוליטיקה חדשה – מזמין אותנו לדבר.
ענת הופמן: נפלא.
ענת הופמן: לא רק זה, הוא גם שמע.
ענת הופמן: הוא שאל אותנו איזו מחווה אנחנו יכולות לעשות בראש החודש הקרוב כדי להוריד את הלהבות.
ענת הופמן: הסכמנו לא להביא את ספר התורה שלנו.
ענת הופמן: זה כואב לנו, כי ראש חודש סיוון זה חודש מתן תורה, היינו שם.
ענת הופמן: היינו רוצות להביא את ספר התורה.
ענת הופמן: אנחנו עושות מחווה.
ענת הופמן: אני רוצה לדעת איזו מחווה עושה הצד השני.
ענת הופמן: אני קוראת באינטרנט, בפייסבוק שיש פנייה לנשים לבוא להפגין נגדנו.
ענת הופמן: כתוב שם שכל זה בהסכמה של הרב רבינוביץ.
ענת הופמן: "צלצלו אליו", כותבת שם הכותבת, "ותראו".
ענת הופמן: יחליט הרב אם הוא כאיש ציבור מקבל שכר ממני, או שהוא עוסק בהתרת דמנו.
ענת הופמן: את המנגינה הזאת אי אפשר להפסיק.
ענת הופמן: העולם היהודי נמצא שם כבר.
ענת הופמן: ישראל צריכה להחליט אם יגררו אותה בשערותיה, צועקת נגד הסחף הזה שקורה ביהדות היום, או שהיא זאת שתוביל את המהלך הזה.
ענת הופמן: נלך בעקבותיו של נתן שרנסקי שאומר: "בואו נוביל את הדבר החשוב הזה".
הראל גולדברג: חבל, אדוני, שלא היית כאן כשהצגתי את הדברים בשם היועץ המשפטי לממשלה.
הראל גולדברג: הדברים הוצגו קצת אחרת מכפי שאתה מציג אותם.
אנדי סאקס: אני רוצה להודות לחבר הכנסת הרצוג על כל המאמצים וגם למר שרנסקי לא רק על המאמץ הזה אלא גם על המאמץ לקדם את הנושא של מעורבות יהדות העולם בנושא של גיור ופלורליזם באופן כללי.
אנדי סאקס: אני חושב שמה שהוא מציע זה צעד ענק, זה צעד קדימה.
אנדי סאקס: זה חשוב לא רק לכל הזרמים בעולם, אלא לאזרחי מדינת ישראל, בין שהם מבינים בזה או לא.
אנדי סאקס: היום אנחנו כבר ביטלנו את השתתפות מקהלת צה"ל ביום הזיכרון בגלל שירת נשים.
אנדי סאקס: אנחנו כבר העברנו, כמו שאמר עו"ד גלעד קריב, את הנפקת תעודות הזהות למקומות אחרים.
אנדי סאקס: הגיע הזמן להחזיר את רחבת הכותל ואת הכותל כולו לאזרחי המדינה וליהדות העולם.
אנדי סאקס: בזמן שאנחנו מנסים לקרב את יהדות התפוצות למדינת ישראל על ידי " נפש בנפש", "תגלית" ועוד, אתם לא יודעים איזה נזק אנחנו עושים בכל מה שיוצא בתקשורת העולמית.
אנדי סאקס: לא רק בתקשורת היהודית, אלא בניו יורק טיימס ובתקשורת העולמית.
אנדי סאקס: אנחנו עדים לשרים במדינה הזאת שניצלו את ההזדמנות להתחתן על ידי רבנים לא אורתודוקסים, שגרירים מהמדינה הזאת שהתחתנו על ידי רבנים לא אורתודוקסים.
אנדי סאקס: לעמך לא נותנים את אותה זכות להתפלל או להתחתן לפי רצונם.
אנדי סאקס: בזמן שאנחנו מדברים על הכותל אנחנו אכן צריכים לזכור שהדבר הרבה יותר רחב מנשות הכותל.
אנדי סאקס: זה נוגע לכל אזרחי המדינה.
אנדי סאקס: יש את אלה שאומרים שזה יגרום נזק לארכיאולוגיה.
אנדי סאקס: יש המון דרכים שניתן ליהנות מהארכיאולוגיה.
אנדי סאקס: מי שמגיע למצדה יודע כמה אנשים עושים שם טקסי בר או בת מצווה.
אנדי סאקס: אחת הדרכים ליהנות מהארכיאולוגיה זה אלה שרוצים להתפלל בתוך שרידי בית המקדש מתקופת הורדוס.
אנדי סאקס: אני חושב שזה שימוש ראוי ונכון בדבר הזה.
אנדי סאקס: עוד שתי נקודות בעניין מורשת הכותל.
אנדי סאקס: מי שנכנס לארון הקודש בתוך המערה ליד הכותל רואה שיש שם כ-30 ספרי תורה, אולי יותר.
אנדי סאקס: אני מנסה לגלות לאורך השנים מי קנה אותם, מי מתקן אותם, מי מממן את תיקון ספרי התורה, ולמה יש בעיה להעביר ספר כזה לצד של הנשים.
אנדי סאקס: ייתכן שזאת בעיה מוסרית ואפילו בעיה חוקית.
אנדי סאקס: אני רוצה לציין את המדרש המפורסם על מיכל בת שאול שהניחה תפילין והחכמים לא מחו.
אנדי סאקס: אלה שמתנגדים לאישה וחושבים שהמקום לאישה איננו באתר תפילה, צריכים לזכור שהחכמים לא מחו.
אנדי סאקס: ייתכן שיש מקום לרבנים החרדים ללמוד היום מהתורה שבעל-פה ולהבין שיש יותר מאשר דרך אחת לחיות כיהודי.
אנדי סאקס: מאוד.
חיליק בר: תודה, גברתי היושבת-ראש.
חיליק בר: נתן, אני מצטער, אני לא כתבתי לך מכתבים שהייתי קטן, אבל הייתי עד – עליזה, חשוב שתדעי – למאמצים של שרנסקי יחד עם דוד צור ואחרים.
חיליק בר: בארצות הברית ביקרנו את הקהילות של היהדות המתקדמת – הרפורמית והקונסרבטיבית.
חיליק בר: הייתי עד לקפיצה שלך ממקום למקום בניסיון לגשר על הפערים שיש בתוך העם המורכב הזה.
חיליק בר: נחמן היה זה שהוביל את המשלחת.
חיליק בר: אני כמובן תומך במתווה הזה.
חיליק בר: אני, אגב, מברך על המאמצים של היועמ"ש כי צריך סדר בנושא הזה.
חיליק בר: לא חייבים לקבל את כל ההמלצות, אבל צריך סדר.
חיליק בר: אני חושב שבסופו של דבר צריך להיות קטע, כמו שאמרת שהוא מסורתי, לנשים וקטע לגברים, כאשר כל אחד יוכל להתפלל כהלכתו בלי לשבת ב-back sit of the bus.
חיליק בר: רציתי להגיד לרב אייכלר, חבר הכנסת, משהו.
חיליק בר: תראו, הביקור שלנו בארצות הברית הבהיר לנו דבר שפה בארץ היה לנו קשה להבין ולקבל אותו.
חיליק בר: יש מאות אלפי - שלא לומר מיליוני - יהודים שיש להם פרקטיקה אחרת של יהדות.
חיליק בר: בארץ, לצערי – זאת בעיה שאנחנו מדברים עליה הרבה – לא מספיק מכירים אותה.
חיליק בר: אני תושב בקעה.
יזהר הס: יותר ויותר ישראלים דווקא כן.
חיליק בר: אני אומר לא מספיק.
חיליק בר: אני אומר בשבילך, יזהר.
חיליק בר: אני מכיר את קהילת כל הנשמה וכו'.
חיליק בר: הישראליות לא יודעת שיש עוד אופציות.
חיליק בר: אתה או חילוני, או דתי לאומי או חרדי.
חיליק בר: זאת אופציה מצוינת.
חיליק בר: אנחנו ראינו את הכמות של היהודים שחיים אחרת, את העוצמה של החשיבות של הסיפור הזה של נשות הכותל.
חיליק בר: תשמעו, אנחנו באנו ונפגשנו עם קהילה אחרי קהילה בניו-יורק, בשיקגו, בלוס-אנג'לס.
חיליק בר: הם לא דיברו על האיום האיראני, על האביב הערבי, על סוריה, הם דיברו על נשות הכותל.
חיליק בר: זה היה מדהים.
חיליק בר: בארץ זה היה איזו שורה וחצי ב-y-net.
חיליק בר: ענת כיכבה שם.
חיליק בר: ביהדות הקונסרבטיבית, הרפורמית בארצות הברית זאת אחת הסוגיות.
חיליק בר: זה היה מדהים כאילו אין שום דבר בארץ חוץ מהסיפור הזה של נשות הכותל.
חיליק בר: כשאתה שם אתה מבין שיש כזאת קהילה עצומה של בני עמך, שגם אם אתה לא מסכים איתה - אני התחתנתי אורתודוקסי, הבן שלי איך שהוא יבחר להתחתן הוא יתחתן – אתה מרגיש שפה, בכותל הכל כך קדוש הזה לכולנו אין לה יכולת לבוא לידי ביטוי.
חיליק בר: יותר מזה, הקהילה לא מבינה איך אנחנו כישראלים וככנסת ליבראלית, דמוקרטית - קצת פחות אחרי שחוק המשילות יעבור בקרוב - לא נותנים פתרון לאישה יהודייה דתייה.
חיליק בר: היום לתייר נוצרי או מוסלמי יש יותר זכויות להתפלל בכותל מאשר לאישה יהודייה, בטח אישה יהודייה דתייה אורתודוקסית.
חיליק בר: זה אבסורד בפני עצמו.
חיליק בר: נתן, אני מגבה את המתווה שלך, אני תומך בו.
חיליק בר: אני חושב שאתה צריך לקבל מכולנו פה קריאה חד משמעית לתמיכה.
חיליק בר: אני יודע שאתה עושה הרבה מאמצים לגיוס כספי בנושא הזה.
חיליק בר: באמת ישר כוח.
חיליק בר: אנחנו כולנו מאחוריך ומעריכים את המאמצים.
יובל ברוך: אני מרגיש שאנחנו נמצאים במצב של סכנה.
יובל ברוך: הציגו אותנו בצד האורתודוקסי של החברה.
יובל ברוך: יש עם זה בעיה.
יובל ברוך: מתייחסים לארכיאולוגיה כאל דבר שאפשר להסתדר איתו, לכאורה איזה שהוא דבר בשוליים.
יובל ברוך: צריך לזכור שמבחינתנו את הסוגיה של מה שנקרא "מתווה שרנסקי", שלפני מספר ימים גם סיירנו איתו בשטח יחד עם מזכיר הממשלה, ניתן להבין גם במשמעות היסטורית.
יובל ברוך: אתם צריכים לזכור את זה.
יובל ברוך: אנחנו נמצאים עכשיו בנקודת זמן.
יובל ברוך: מדובר באירוע שהוא אירוע היסטורי.
יובל ברוך: מדובר למעשה בתהליך של התקדשות של אתר, תהליך שהוא לא דבר מבוטל.
יובל ברוך: למה אני אומר שאנחנו מקדשים אתר?
יובל ברוך: כי אנחנו למעשה מדברים על אתר שהוא כל כולו, 100% ממנו תולדה של פעולה ארכיאולוגית.
יובל ברוך: לא סתם הוא גם מכונה בשם קשת רובינסון.
יובל ברוך: הוא לא מכונה הקטע הדרומי של הכותל המערבי, הוא מכונה קשת רובינסון כשמו של החוקר שגילה את המקום.
קריאה: או הסתיו המלכותי.
יובל ברוך: הוא לא מכונה הסתיו המלכותי.
אנדי סאקס: גם על שם דווידסון, שהוא יהודי קונסרבטיבי שתרם את הכסף.
30807: שיבקש את התרומה חזרה.
יובל ברוך: אני מציע לכם לא לנסות במקרה הזה.
יובל ברוך: כמי שבמקרה מלווה את האירוע הזה משנת 1997 אני יודע בדיוק מה עמדתם של מי שתרמו את הסכומים לחפירות הארכיאולוגיות במקום.
יובל ברוך: אנחנו עומדים על זה לכל אורך הדרך.
יובל ברוך: כבר משנת 1967,1968, כאשר החלו החפירות הארכיאולוגיות, נשמרה מחיצה – אני אשתמש בביטוי של נתן שרנסקי – אורתודוקסית בין השטח שמיועד לתפילה לשטח שמיועד ומוקדש לטובת היותו גן ארכיאולוגי.
יובל ברוך: זה לא סתם גן ארכיאולוגי.
יובל ברוך: אפשר לומר שזה האתר הארכיאולוגי החשוב ביותר במדינת ישראל.
יובל ברוך: כאשר אנחנו עוסקים באתר הזה אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאנחנו גוזרים כליה – אין ביטוי אחר – על האתר הארכיאולוגי החשוב ביותר במדינת ישראל.
קריאה: אי אפשר לשלב בין הדברים?
יובל ברוך: לפני מספר שנים הוחלט מה שהוחלט בנוגע לבג"ץ נשות הכותל.
יובל ברוך: הוכשר שטח לטובת העניין.
יובל ברוך: כנראה שזה לא הספיק.
יובל ברוך: במרוצת השנים הוחלט על מתווה נוסף של הרחבת השטח.
יובל ברוך: את השטח הזה – אני מצטער שאני עושה את זה בצורה דידקטית, אבל זה כדי שיהיה סדר.
יובל ברוך: אני מרגיש שלא מעט אנשים מבולבלים כאן – אנחנו אמורים להתחיל להכשיר.
יובל ברוך: מדובר על הכשרה של שטח לאורך של כ-30 מטר משטח הכותל המערבי, שטח שהוא כ-60% מהשטח שמיועד לתפילה.
יובל ברוך: מה אומר מתווה שרנסקי?
יובל ברוך: זה לא מספיק, צריכים להכשיר 81 מטרים מהכותל המערבי כאתר תפילה על חשבון היותו אתר ארכיאולוגי, על חשבון היותו הגן הארכיאולוגי של ירושלים, על חשבון היותו האתר הארכיאולוגי החשוב ביותר במדינת ישראל.
יובל ברוך: זה המקום היחיד שבו אפשר לראות את נדבכי הכותל לכל גובהם בצורה חופשית, את הרחוב ההרודיאני שניגשים אליו, להבין איזו פעילות כלכלית התרחשה שם בימי הבית השני, לחוות בצורה בלתי אמצעית את אירועי החורבן של שנת 70.
יובל ברוך: זה המקום היחיד.
יובל ברוך: 81 מטרים זה פעם וחצי משטח הכותל כפי שהוא היום.
יובל ברוך: צריך להכפיל אותו פי 2.5.
יובל ברוך: האם לשם אנחנו הולכים?
יובל ברוך: אני מייצג את רשות העתיקות במקרה הזה.
יובל ברוך: אני אומר לכם שרשות העתיקות מתנגדת בצורה מוחלטת למתווה שרנסקי.
יובל ברוך: אנחנו מסכימים למתווה המצומצם יותר.
יובל ברוך: כמו שאמרתי, אנחנו ממש בימים אלה עסוקים בהתחלת הכשרת השטח מבחינה תקציבית, היתרים וכו'.
יובל ברוך: השלב המאוחר יותר יוביל את רשות העתיקות להתנגדות.
יובל ברוך: אני יכול לומר ולא בצורה של איום, שזה לא רק רשות העתיקות, זה כל הקהילה הארכיאולוגית בעולם, לא רק בארץ.
יובל ברוך: כל מוסדות התרבות בארץ ובעולם התנגדו לזה.
יובל ברוך: אני לא יודע מה תהיה עמדתה של אונסק"ו וכו', אבל אני מתאר לעצמי.
יובל ברוך: אני לא מכיר ארכיאולוג בר דעת שיאפשר את בנייתו של מתחם עצום על גבי הרחוב ההרודיאני מצד דרום לצד צפון.
יובל ברוך: כמו שאמרנו לנתן שרנסקי, זה כמו שלא יעלה על הדעת לבנות בקנה מידה כזה על האקרופוליס.
יובל ברוך: לא הזכרנו את הוותיקן, הזכרנו את האקרופוליס.
יובל ברוך: זה לא יעלה על הדעת.
יובל ברוך: לא יעלה על הדעת לבנות בסדר גודל כזה במצדה, שהקפדת להזכיר.
יובל ברוך: עריכת בר מצוות וכו' זה לא בתחום המנדט שלנו.
יובל ברוך: רשות העתיקות והקהילה הארכיאולוגית לא מנהלות אתרי עתיקות.
יובל ברוך: הן בוודאי גם לא ינהלו אתרי תפילה, לכן ההצעה של רשות העתיקות היא זאת שתיקח - - -
30807: צריך שלא ייוצר פה רושם כאילו יש איזה שהוא עימות בין התנועות הלא אורתודוקסיות לרשות העתיקות.
30807: אנחנו מעדיפים שהרחבה הפלורליסטית תהיה חלק מהכותל המסורתי.
30807: אם אי אפשר לבנות את הרחבה על פי מתווה שרנסקי, אין לנו בעיה שהרחבה המסורתית תחולק ל-3 חלקים: עזרת גברים, עזרת נשים ועזרה מעורבת.
30807: השיג ושיח שלנו הוא לא איתכם.
30807: להיפך, לנו מאוד איכפת מהמורשת הארכיאולוגית.
30080: אני חושבת שאחד הדברים שצריך לדבר עליהם בתוך ההקשר של המתווה ובכלל על הכותל זה לא רק על איפה הקבוצות הלא אורתודוקסיות – איך שנגדיר אותן – מתפללות, אלא בכלל על החוויה של האנשים שמגיעים לכותל המערבי.
30080: היום בכותל המערבי אם אתה לא אדם שבא כדי להתפלל אין לך מה לעשות שם.
30080: אין שום הסבר היסטורי, אין כלום.
30080: אין שום דבר שמסביר לאן הגעת.
30080: אנחנו עבדנו עם הקרן למורשת הכותל במשך שנתיים.
30080: הכנו הסברים.
30080: הגענו לרמת הוויכוח על המלל בנוגע להסבר על כך שהכותל הוא מקום תפילה לכל העמים.
30080: דיברנו על התפקיד של הכותל באמנות הישראלית, בשירה והכל.
30080: ברגע שזה היה אמור לעלות פתאום הקרן למורשת הכותל חזרה בה והלכו שנתיים של עבודה.
30080: אני חושבת שזאת הזדמנות טובה להעלות את העניין שצריך להתייחס לכותל לא רק כאל מקום תפילה, אלא באמת, כמו שדיברת על זה, כעל מקום לאומי, מקום תרבותי, מקום של מורשת.
30080: צריך לחשוב איך זה בא לידי ביטוי בחוויה של אנשים.
אנדי סאקס: היום יש, אבל אין טקס.