GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שחר אילן: באינטרנט שאנחנו הצלחנו לאתר, ולא ייצרנו אותו בעצמנו כמיטב יכולתנו על סמך מאגרי מידע אחרים, וזה חייב אותנו לבדוק ולהגיע למסקנות הגונות ככל האפשר לגבי קרוב ל-200 מדינות.
שחר אילן: זה כמובן קיים באנגלית, כאמור, בדיעבד יש במסמך הזה לדעתנו עניין גם לעוד די הרבה אנשים.
שחר אילן: חילקנו את העולם ל-3 דרוגים, אחד מהם הוא חופש נישואין, 48% ממדינות העולם נהנות מחופש נישואין מרשים או כמעט מרשים.
שחר אילן: 29% קיימות מגבלות חלקיות, ו-23% ביניהם ישראל יש מגבלות קשות.
שחר אילן: אני לא בטוח שהזמן יאפשר, פירטנו את רשימת הסיבות למה ישראל ראויה לציון אפס כמו שכנותיה, גם מדינות האסלאם בצורה מאוד מפורטת.
שחר אילן: בעיניי, ישראל לא מקרה גבולי.
שחר אילן: המפה הזאת, מעבר לעובדה שהיא מציגה, מאפשרת להציג כל מדינה והמידע עליה באופן מאוד נוח.
שחר אילן: אנחנו מספקים טבלה שמציגה את התמונה כולה, וניתנת לסידור בכל צורה שרוצים, לפי דת, לפי רמת החופש.
שחר אילן: אני מציג כלי כי אני חושב שחשוב מאוד שהוא ישמש כמה שיותר.
שחר אילן: יש לנו פה את הסטטיסטיקה, אפשר לראות, אגב, כמו שראינו קודם במפה, העולם מסודר בצורה – שוב, זה הפתיע אותי כמה פלסטי הדבר הזה קרה, הוא מסודר בצורת כתם של מדינות שאין הם כמעט בכלל, או יש בהם מגבלות קשות של חופש נישואין, סביבה שזה צפון אפריקה, מזרח אפריקה, המזרח התיכון וחלק מאסיה, סביבם שני כתמים אפורים של מדינות יש בהם מגבלות מסוימות, ו-4 יבשות שבהם חופש הנישואין הוא ההלך הרווח, ישראל, למרבה הצער, לא נהנית מהלבן שלהם.
שחר אילן: כאמור, פה יש את הסטטיסטיקה, אם תרצו עוד כמה הבחנות מהירות, יש בעולם 120 מדינות שהדת העיקרית בהן היא נוצרית, שני שליש מתוכם יש בהם חופש נישואין, יש בעולם 53 מדינות שהדת העיקרית בהם היא איסלאם.
שחר אילן: 3 מכל 4 מתוכן אין בה חופש נישואין, ושוב, התקווה שלנו שהדבר הזה זה המחשה של איפה אנחנו נמצאים, אנחנו הדמוקרטיה המערבית היחידה שיש בה מגבלות וחופש נישואין תעזור להביא את השינוי שבממשלה מזה זמן רב יש גם ממשלה שיכולה ליצור את השינוי.
חזקיהו סאמין: קודם כול, אני דוחה מכל וכול את הטענות ששמעתי פה מצד ימין, מפי עורכת דין דינה סלונים.
חזקיהו סאמין: אני אומר שאין מושג כזה של טרור ופחד לזוגות להגיע למועצות דתיות, וזה לא נכון, אני פשוט דוחה מכל וכל את כל מה ששמעתי מהגברת הזאת.
חזקיהו סאמין: אני מסכים שיש כאן דברים שצריך לשפר, אנחנו משתפרים מיום ליום.
חזקיהו סאמין: מכון עתים יודעים שבכל דבר שהם פונים אלינו אנחנו מטפלים בזה בהקדם האפשרי, ולא שמעתי עוד על עוד מועצה דתית אחת שלא מקבלת את ההנחיה הזאת של הסכם קדם נישואין.
חזקיהו סאמין: אני אשמח מאוד לשמוע ספציפית ואני אטפל בזה אם יש דברים כאלו.
חזקיהו סאמין: לגבי אגרה, אגרה של 210 שקל, אני חושב שאם תסתכלו בבתי הדין הרבניים או בבית המשפט, האגרה היא הרבה יותר גבוהה, לכן האגרה של 210 באופן יחסי, גם אנחנו לא קובעים את זה, זה משרד האוצר כפי שאמרתם, אנחנו לא קובעים את האגרות.
חזקיהו סאמין: קיבלתי הנחיה מסגן השר אתמול, שגם סטודנט יוכל לקבל הנחה גם על האגרה הזאת שלא הייתה עד עכשיו, על אגרת נישואין, אגרת הסכם ממון של 210 יקבלו הנחה של 40% הוא הורה לי לעשות מה שצריך לעשות, זה צריך לעבור גם כן את ההסכמה של משרד האוצר בעניין הזה.
חזקיהו סאמין: אני חושב שהיו פרסומים בשנה האחרונה ששליש מהזוגות הנישאים הם נוסעים לקפריסין ונישאים בנישואין אזרחיים.
חזקיהו סאמין: אני הוכחתי שכל הדברים האלה היו שקריים, ואין דברים כאלו.
חזקיהו סאמין: סך הכול מדובר על 1,100 זוגות שנישאים בנישואין אזרחיים.
חזקיהו סאמין: כן.
חזקיהו סאמין: היה לנו איזשהו נתון מנתוני הלמ"ס של למעלה מ-9,000 זוגות נישאים בחוץ לארץ, אבל צריך לזכור שמדובר גם במוסלמים, בצ'רקסים בחסרי דת, והמאסה הגדולה של 4,000 זוגות מכל הרשימה הזאת של ה-9,000 זה יורדים – אדם שנמצא בחוץ לארץ על פי חוק גם כשהוא ירד מהארץ, הוא נמצא 20 שנה בחוץ לארץ, הוא חייב על פי חוק תוך 30 יום לעדכן את המצב שלו בשגרירויות.
חזקיהו סאמין: מדובר על 4,000 זוגות כל שנה שמעדכנים את המצב שלהם בארצות הברית, בכל מקום, ומדובר בדרך כלל בנישואים של כדת משה וישראל.
חזקיהו סאמין: לכן, כל הנתונים האלה שמפריחים באוויר בשנה האחרונה זה נתונים שקריים.
בתיה כהנא-דרור: מתוך כמה?
בתיה כהנא-דרור: כמה נישואיי יהודים בשנה?
חזקיהו סאמין: 4,000 זוגות.
חזקיהו סאמין: יש נתון של הלמ"ס ב-2010, אנחנו רואים שכל הזמן מדברים על 2010.
שחר אילן: 3,262 זוגות נישואים במשרד הפנים ב-2010 היו 47 אלף נשואים בישראל, בסך הכול 9,262 יצא 16%.
חזקיהו סאמין: שמתוכם 4,000 זה זוגות כאלו שנמצאים בחוץ לארץ, מה שנקרא יורדים, והם חייבים על פי החוק תוך 30 יום לעדכן את המצב שלהם, בפועל הם מעדכנים רק כשיש להם ילד, כי הם רוצים שהילד יופיע ויקבל את האזרחות הישראלית.
חזקיהו סאמין: מתוכם גם אמרנו צ'רקסים ודרוזים, יהודי ויהודייה שמופיע בתעודת זהות יהודי יהודייה, מדובר רק ב-1,100, וגם מתוכם ה-1,100 האלה לא כולם יהודים על פי ההלכה.
חזקיהו סאמין: לכן, כל הנתונים שמפריחים באוויר - - -
חזקיהו סאמין: זה מוכיח שבשנה האחרונה - - -
חזקיהו סאמין: אני אומר שזורקים כל מיני דברים שאנשים איבדו את האמון, ויש טרור ופחד.
חזקיהו סאמין: איפה את רואה שאין אמון במערכת?
חזקיהו סאמין: יש לך נתונים.
חזקיהו סאמין: הנתונים שהופרחו באוויר בשנה האחרונה - - -
עדי ברגר: תודה רבה.
עדי ברגר: אני עדי, פעם ראשונה שאני מדברת בדיון.
עדי ברגר: אני באתי לספר פה את הסיפור האישי שלי, שבסך הכול הוא סיפור די סטנדרטי, והוא גם מעיד בעצם על הכלל.
עדי ברגר: באופן כללי אני חושבת שזה קצת מוזר שבמדינת ישראל צריך בענייני נישואין וגירושין מעוגן בחוק שזה להיעשות על ידי ההלכה, זה משהו קצת פרימיטיבי, אבל אני לא באתי לדבר על זה.
עדי ברגר: אני רוצה לספר על כל המעטפת, גם המעטפת של כל שירותי הדת שניתנים בהקשר הזה, היא גם ברוח לא הוגנת ולא שוויונית ופרימיטיבית, וזה מה שמפריע לי בעצם.
עדי ברגר: אני התחתנתי לפני בערך שנה, וכשהתחתנתי רציתי להביא בהליך העדות לצורך הרווקות, ביקשתי להביא 2 חברות שלי, ונעניתי בלא.
עדי ברגר: זה היה לי מוזר, כי אמרתי שזה לא נראה לי שזה משהו לפי ההלכה, אני למדתי בבית ספר דתי, ולא לימדו אותנו.
עדי ברגר: אני זוכרת שלמדנו דיני אישות, ובכל זאת, זה עבר לידי, זה קצת הפריע לי, אבל קיבלתי את זה.
עדי ברגר: אז כמה חודשים אחר כך החברה שלי התחתנה, וביקשה ממני לבוא ולהעיד בשבילה ברבנות קריית מוצקין, אז הבנתי שמשהו שם לא בסדר, לא יכול להיות שבחלק מהרבנויות כן מקבלים עדות נשים ובחלק לא מקבלים עדות נשים.
עדי ברגר: באמת, נכנסתי קצת לעניין הזה, התקשרתי להרבה מאוד מקומות, הרבה רבנויות, דיברתי עם רשמי נישואין ממקומות שונים, עם הרב שחיתן אותנו, עם כל מיני רבנים שאני גם מכירה, ונתקלתי בבורות מאוד מוחלטת בעניין הזה.
עדי ברגר: מה שעלה מן הדברים, שבאמת העניין הזה, עכשיו זה כבר ברור ונהיר כי אלעד ממכון עתים טיפול בזה, אבל לפני כן זה לא היה נהיר בכלל.
עדי ברגר: הרבנים בכלל, כל אחד אמר לי תשובה אחרת לגמרי.
עדי ברגר: נתקלתי בבורות עצומה בין הרבנים השונים, חלק אמרו לי שזה עדות של הלכה, ואסור לנשים להעיד, חלק אמרו לי מה פתאום, הרבנויות שנותנות לנשים להעיד, זה רבנויות שעוברות על הוראות של משרד הדתות וכו'.
עדי ברגר: יש גם באמת רבנים שאמרו לי שזה בורות מוחלטת מצד רבנויות שאמרו את זה, יש רבנים שבהחלט ידעו את העניין, ויישמו את החוק, כמו למשל הרבנות בקריית מוצקין, שאני חייבת לשבח אותה באמת בהקשר הזה.
עדי ברגר: בכל מקרה, אז פניתי לעניין הזה למכון עתים והם טיפלו בזה, וקידמו את זה מאוד יפה.
עדי ברגר: מה שמאוד הפריע לי כאשר עשיתי את כל התהליך הזה של בירור וכו', שפתאום קלטתי איך המערכת עובדת.
עדי ברגר: כל האנשים שדיברתי איתם היו רק בנים, רבנים, רשמי נישואין, כל המעטפת היתה מאוד גברית, ולא היה אשה אחת שנתקלתי בה בדרך, ולא רק שהיא הייתה גברית, היא הייתה גם יחסית מאוד פרימיטיבית וזה נורא הפריע לי.
עדי ברגר: אני יכולה לתת שמות אבל לא נעים.
עדי ברגר: למשל, אני מתקשרת לרשם נישואין במעלה אפרים, שזה הרבנות שבו נרשמתי לנישואין, הוא אומר לי, מה פתאום לנשים אסור להעיד, זה גם נגד החוק, וזה גם לא ברוח ההלכה וכו'.
עדי ברגר: מצד שני, אני מתקשרת ואני מבררת את האמת לאמיתה, ואני מבינה שזה בסך הכול רק הליך מנהלי, זה כמו שעכשיו אני אלך למשטרת ישראל להעיד על תאונה שראיתי, כמו שיצא לי במקרה לעשות השנה, ויגידו לי לא, את אשה, את לא יכולה להגיע לעדות הזאת, את לא יכולה להעיד עדות כי את אשה זה אותו דבר.
עדי ברגר: זאת אומרת, כל המעטפת מסביב מאוד מפריע גם לי וגם לחברות שלי, זה מעטפת פרימיטיבית, זו מעטפת שהיא לא ברוח שיוויונית לנשים.
עדי ברגר: אולי הם לא תמיד עוברים על החוק בממש כאילו בצורה גסה, אבל פשוט האווירה היא, אני חושבת, שהיא לא ברוח מדינת ישראל, זה מה שאני חושבת, זה ההרגשה שלי.
עדי ברגר: מה שהצחיק אותי, שבעצם הפעם היחידה שנתקלתי באשה לאורך כל הדרך, זו אשה שאמרה לי שאני צריכה להיות זמינה לבעלי.
עדי ברגר: ואם אני לא אשמור טהרה, אז יהיה לי עונש כמו גילוי עריות ודברים כאלה, זאת אומרת, ממש מגוחך.
עדי ברגר: ממש מוזר בעיניי שהדברים האלה ממש מעוגנים וקורים כל הזמן כאן בארץ שלנו במדינת ישראל, שהיא מדינה בסך הכול שוויונית - זו החוויה שלי.
עדי ברגר: בנוסף לעניין שדובר כאן לגבי הפחד והטרור וכו' שכאן התווכחו על העניין, אני לא חושבת שיש טרור ממש וכו'.
עדי ברגר: אני בחורה צעירה, בסך הכול בת 26, יש סביבי הרבה אנשים שמתחתנים עכשיו, חברות שהתחתנו בעבודה וכו', וכן יש את העניין הזה של פחד מהרבנות וסלידה מאוד גדולה לבוא להתחתן שם.
עדי ברגר: יש לי כמה זוגות חברים באופן אישי שפשוט הם כן רצו להתחתן לפי ההלכה, או שהם עשו את זה לא דרך הרבנות כי הם פשוט נגד הרבנות והם לא רצו להתעסק בזה, או שהם עשו את זה בצורה יהודית ולא דרך הרבנות, זאת אומרת, חיתנו אותם כן בצורה יהודית, או שלמשל הם טסו לקפריסין ולא התחתנו ממש לפי היהדות, התחתנו בנישואין אזרחיים.
עדי ברגר: אני כן חושבת שקיימת הסלידה הזאת, אני ראיתי את זה בהרבה מקומות.
חזקיהו סאמין: רציתי להגיב לדברים שלה.
בתיה כהנא-דרור: מה לגבי לדבר עם הגבר?
תמי סלע: אישה זה חובה והגבר זה רק אם הוא רוצה.
חזקיהו סאמין: אני רציתי להתייחס לדברים שהיא אמרה לגבי העדות של תעודת רווקות למעשה.
חזקיהו סאמין: זאת אומרת, כשאדם בא להירשם לנישואין, הוא צריך להביא אתו תעודת רווקות מאותו מקום שהוא גר.
חזקיהו סאמין: העדות הזאת זה לא עדות הלכתית, זה בסך הכול הצהרה שעדים מצהירים שבן הזוג או בת הזוג היא רווקה.
חזקיהו סאמין: אף פעם לא היה הנחיה כזאת שזה רק עדים ולא עדות, היה כתוב בהנחיות עדים, אבל היה אפשר לפרש את זה לשני הצדדים.
חזקיהו סאמין: הרבנות הראשית לפני כמעט שנה החליטה ואמרה שגם עדים וגם עדות.
חזקיהו סאמין: מכון עתים פנה אליי לפני חצי שנה, ואז הוצאתי את ההנחיה, הבנתי שלא כולם שמעו את פסק ההלכה של מועצת הרבנות בעניין הזה, והוצאתי את ההנחיה.
חזקיהו סאמין: אני חושב שמאז כולם מקבלים גם וגם עדות.
חזקיהו סאמין: אני מדגיש, אף פעם לא היה - - -
חזקיהו סאמין: אז קודם כול הנחיה אני מוציא אותה יחד עם הלשכה המשפטית אצלנו.
חזקיהו סאמין: אני מעדכן את המנכ"ל, כל הנחיה שהיא גורפת, אני מעדכן גם את המנכ"ל.
חזקיהו סאמין: אנחנו יושבים ביחד על זה ומקבלים החלטה, זה לא על דעת עצמי לבד, ואז כשאנחנו מוציאים את ההנחיה, אנחנו מוציאים אותה לכל המועצות הדתיות, גם במכתבים, גם באימיילים, כל דרך אפשרית וגם כשאני מוציא פעם בשנה איזשהו חוברת, אני מוציא את הנהלים החדשים של אותה שנה, כולם מקבלים את זה וכולם יודעים מזה.
חזקיהו סאמין: אני דואג גם לבדוק שמיישמים את זה כשפונים אליי ואני רואה שיש איזושהי בעיה, אז אנחנו פועלים.
חזקיהו סאמין: אנחנו עוקבים, ודאי שאנחנו עוקבים.
חזקיהו סאמין: עם זה אני מסכים אתך שבאמת יש פער דורות, יש רשמי נישואין כולם מבוגרים.
חזקיהו סאמין: אולי באמת צריך להחליף אותם, אנחנו פועלים בעניין הזה, אנחנו פועלים גם לאכוף את הנהלים על ידי פיקוח ובקרה אצלנו שיוצאים בכל המועצות הדתיות במשך כל השנה.
חזקיהו סאמין: בכל מקום שאנחנו רואים שלא פועלים כפי הנהלים, אז אנחנו פועלים לאכוף את הדברים.
חזקיהו סאמין: רציתי גם להגיד נקודה לגבי העניין שאומרים שאין נשים בתוך המערכת הזאת של רישום הנישואין.
חזקיהו סאמין: אני חושב שיש לפחות 30% נשים שהן כמנהלות מחלקה, מזכירות.
חזקיהו סאמין: יש מנהלי מחלקה ויש מזכירות.
חזקיהו סאמין: אני אומר לגבי בני הזוג שמגיעים, הם נפגשים עם נשים, עם מנהלות מחלקה, ולפחות יש 30% לא פחות מהאחוזים שיש בכנסת חברי כנסת, חברות כנסת, אני חושב שבעניין יש מה לשפר אבל בכל המקומות לא רק אצלנו.
חזקיהו סאמין: נכון, צריך להשתפר בכל המקומות, אני מסכים איתך.
חזקיהו סאמין: בעניין הזה קודם כל זה לא קשור אלינו למשרד לשירותי דת, זה יותר קשור לרבנות הראשית.
חזקיהו סאמין: הם אמורים לפתוח איזשהם קורסים לעניין הזה משום שכבר 10 שנים לא הקימו איזשהו קורס.
חזקיהו סאמין: אני חושב שרוב מדריכות כלות אם מישהו יבדוק אף אחת מהן אין לה שום תעודה, אלו מועצות דתיות שמעסיקות אותן באופן עצמאי, זה נתון יותר לרבנות הראשית לא אלינו.
חזקיהו סאמין: לא, כל מועצה דתית יש להם את מדריכות כלות שעובדים איתם יחד.
חזקיהו סאמין: בעיקרון, מדריכת כלה צריכה ביחד עם הכלה לקבוע לה את התאריך, קביעת תאריך זה דבר שקשור רק לאשה ולא לגבר, זה כל העניין שהתחיל עם מדריכות כלות, אבל כאן הדברים התפתחו ליותר ויותר, באמת, מקומות שאנחנו שומעים שגולשים למקומות שהם לא צריכים להגיע, אנחנו מטפלים בהם, אבל שביל זה צריך לפנות אלינו, אנחנו לא יכולים לדעת.
חזקיהו סאמין: כיוון שזה עניין לרבנות הראשית, היא צריכה לתת את הסטנדרטים.
שחר אילן: משרד ראש הממשלה.
חזקיהו סאמין: כרגע משרד ראש הממשלה, וזה הולך לעבור גם למשרד לשירותי דת.
חזקיהו סאמין: הרבנות הראשית הולכת להיות כפופה גם בהסכמים הקואליציוניים האחרים.
ריקי שפירא: אני רוצה להזכיר שבשנת 2004 הייתה עתירה של המרכז בעניין הדרכת כלות בדיוק הנושא הזה של גלישה לנושאים אחרים, ואז יצאו שתי הנחיות של הרבנות הראשית בזמנו, בשנת 2004, שקבעו שהסמכות של הדרכת כלות היא רק לדון בנושא של הטהרה והנידה ולא לגלוש לנושאים אחרים.
ריקי שפירא: לדעתי, מאז לא נעשה הרבה.
סיון מס: שלום, באמת תודה רבה על ההזמנה להיות כאן.
סיון מס: אני רוצה לנסות לאתגר לכיוונים נוספים שהוזכרו כאן, היו להם אזכורים, אבל אני חושבת שאנחנו מחויבים אליהם בגדול.
סיון מס: יצרנו, ופה אני מדברת על אבותינו ואמותינו שהקימו את המדינה יחד, ואנחנו ממשיכים את הדרך.
סיון מס: יצרנו סוג חדש של אנוסים ואנוסות.
סיון מס: כן, אנשים שלא רוצים להתחתן דרך הרבנות הראשית, מה לעשות, זה לא מתאים תבינו, זה לא מתאים כי לא מתחשק להם, זה לא מתאים להם כי זה לא הולם את האמונות ואת הערכים שלהם.
סיון מס: לא ייתכן שאדם שמאמין בשוויון, אני חוזרת, אדם שמאמין בשוויון יכול להשתתף באקט שבו הוא משקר, חבר'ה אנשים מרגישים שהם משקרים, זה נוגד את האמונות שלהם, זה לא שזה לא נראה להם יפה, או זה לא נראה להם אין, זה מהותי, זה משמעותי מאוד.
סיון מס: אנחנו לא יכולים להמשיך ולזלזל בזה.
סיון מס: אני מאוד בעד האופציה של חתונות אזרחיות, כי למרות שאני רב חילוני, אני מאמינה שחשוב שחתונות דתיות אורתודוקסיות ימשיכו להתקיים במדינת ישראל, ושהנשים יבחרו שהם לא ירגישו שהם נכפים, שהם לא ירגישו שהם נולדים לתוך שנאת האורתודוקסיה, זה מה שקורה, זה אינטרס של דתיים וחילוניים ביחד.
סיון מס: צריך להבין גם, שגם חתונות פלורליסטיות דתיות אחרות, זאת אומרת, גם רפורמים, גם קונסרבטיביים, גם רדוקציוניסטים הם עניין אמוני, ואנחנו חייבים לאפשר גם את זה.
סיון מס: אני רוצה להבחין בין חתונה חילונית לבין חתונה אזרחית, כפי שאמרתי, אני מאמינה שצריכה להיות אופציה אזרחית.
סיון מס: אני מאמינה שצריכות להיות אופציות דתיות, וצריכה להיות אופציה תרבותית חילונית יהודית.
סיון מס: מאות זוגות מתחתנים בשנה באופציה הזאת, זה לא נרשם כמובן על ידי משרד הפנים.
סיון מס: אבל לא יכול להיות שאנחנו נתעלם מציבור גדול מאוד במדינה הזאת, שהסטטיסטיקה שלה 95%, אנחנו צריכים לבדוק אותה מול סטטיסטיקות אחרות של משפחה חדשה שטוענות שיש הרבה יותר זוגות שחיים במדינת ישראל כזוג, והם לא רשומים כנשואים, זה מה שאנחנו רוצים לייצר כאן במדינה?
סיון מס: שיהיו יותר ויותר זוגות שחיים ביחד בלי חתונה?
סיון מס: זאת האופציה שאנחנו מוליכים היום?
סיון מס: בפרשת השבוע נאמר: "ואהבת לרעך כמוך", הכוונה היא להיות פרו-אקטיביים באהבה שלנו.
סיון מס: כמובן שאסור לעשות את השנוא עליך לחברך או לחברתך, שזה המניעה, ואנחנו לא מונעים, ואנחנו לא פרו-אקטיביים - מה אנחנו עושים?
סיון מס: אני דואגת לנכדים שלי, אני רוצה שהם יישארו יהודים, אני לא רוצה שהם התעלמו.
סיון מס: המשמעות האפשרית היחידה זה שאני דוחפת אותם להירשם כחסרי דת?
סיון מס: לשם אנחנו רוצים כולנו להגיע?
סיון מס: שהרוב במדינה יבחר בזה כי אין לו ברירה אחרת, ואז מה אנחנו עושים עם חסרי הדת?
סיון מס: בכלל אנחנו לא מאפשרים להם להתחתן במדינה.
סיון מס: אנחנו מדינת ישראל חתומים על אמנות בינלאומיות, שאנחנו התחייבנו כמדינה לאפשר לכל אזרחיה להתחתן, לא ברית כזו או אחרת להתחתן ואנחנו מונעים את זה ממאות אלפים?
סיון מס: הרי זה היה נורא אם אנחנו היינו מונעים את זה מזוג אחד, אנחנו ביודעים ממשיכים למנוע את זה ממאות אלפי אנשים במדינה, איך זה ייתכן?
סיון מס: הייתי רוצה לאתגר את הוועדה הזאת, לעשות ישיבה שבה אנחנו נפגשים בקהלי יעד שונים, שאנחנו נפגשים ביהודים ובלא יהודים, אנשים שמתוך בחירה לא רוצים להיות יהודים, מוסלמים, נוצרים ואחרים.
סיון מס: אני רוצה לפגוש חילונים בקשת רחבה שבאים עם אתגר שונה, שיהיה לנו ברור, הניסוח שבפני האתגר שלנו חשוב לי מאוד במהלכים שהוועדה הזאת דיברה עליה היום.
סיון מס: אני חושב שקריטי שכל זוג שרוצה לעבור נישואין דתיים אורתודוקסיים יוכל לעשות את זה בכבוד ובשוויון, זה קריטי, אבל זה חייב להיות נכון גם לגבי זוגות חילוניים.
סיון מס: תודה.
בתיה כהנא-דרור: קודם כל אני שמחה על ההזדמנות שניתנה לנו להציג את הצעת החוק.
בתיה כהנא-דרור: ההצעה לשמחתנו קודם כל היא גובשה בשיתוף נעמ"ת וקולך.
בתיה כהנא-דרור: אנחנו כבר קיבלנו את תמיכת סגן שר לשירותי הדת הרב אלי בן דהן, אני חושבת שזה מאוד משמעותי.
בתיה כהנא-דרור: בעצם ההצעה הופכת את החתימה על הסכמי קדם נישואין לדבר נורמלי, ולא לדבר שהוא נתון ופתוח, היא בעצם הופכת את הקערה.
בתיה כהנא-דרור: אם עכשיו מתי מעט יודעים וחותמים ועושים את זה, אז זה בעצם יהיה הדבר השגרתי, זאת תהיה ברירת המחדל של כל זוג שנישא בישראל, וזה יהיה חלק מהליך הרישום.
בתיה כהנא-דרור: כמובן, כמו שנאמר פה, ואני לא אחזור על הדברים, מדינה שקיים בה מונופול, חייבת לתת איזושהי רשת הגנה מינימלית לזוגות הנישאים, בגלל באמת חוסר האיזון ואי השוויון ביציאה מהנישואין.
בתיה כהנא-דרור: אני חייבת להדגיש שהסכמי קדם נישואין לא פותרים את כל הבעיות, הם לא פותרים בעיה של עגינות, שלא יודעים איפה הבעל, הם לא פותרים בעיה של קומה או אי-שפיות וכו'.
בתיה כהנא-דרור: אבל בגלל שמהניסיון שלנו אנחנו יודעים שרוב מקרי סרבנות הגט זה בגלל סחטנות, סחטנות כלכלית, אז זה יכול להיות כלי מאוד יעיל.
בתיה כהנא-דרור: עוד נקודה חשובה, גם במצב שבו יהיה כמו שאני מאמינה ברית זוגיות, או מסלולי נישואין אזרחיים במדינת ישראל, התיקון לחוק הזה הוא חשוב, בגלל שעדיין יהיה את המסלול של הנישואין באמצעות בתי הדין הרבניים, ולכן הנושא של הסכמי קדם נישואין והנושא של רשת הגנה הוא נושא אלמנטרי וחשוב שהמדינה מחויבת לספק לנשים שנכנסות לנישואין כדת משה וישראל.
בתיה כהנא-דרור: כמו שדיברנו על ההנחיה של משרד הדתות, מטרת החוק היא לעגן את ההנחיה הזאת, אבל ללכת עוד צעד, ולהרחיב את ההנחיה הזאת.
בתיה כהנא-דרור: אני רוצה להקריא – "לשון ההנחיה את החוק זה מטיל חובה על רשם הנישואין לאמת הסכם ממון אם התבקש לכך על ידי בני הזוג הנרשמים לנישואין, וכי על הרב הרושם נישואין לוודא כי העתק מהסכם ממון יישאר בתיק הנישואין במועצה הדתית".
בתיה כהנא-דרור: בעצם לקחנו את הדבר הזה והלכנו צעד קדימה.
בתיה כהנא-דרור: בעצם, אנחנו באים ואומרים מחובתו של רשם הנישואין להציע לבני הזוג, זה יהיה חלק מלהציע הסכם קדם נישואין לפי הבחירה שלהם, כאשר התיקון לפקודה, אנחנו הכנסנו את התיקון לפקודת רישום הנישואין, וזה בסמכותו של שר הדתות באמת, התיקון לפקודה כוללת את ההסכם לכבוד הדדי כטופס המוצע לבני הזוג – כאשר היתרונות של ההסכם לכבוד הדדי, ובגלל זה הכנסנו אותו כברירת המחדל שנכתב על ידי רבנים, הוא אושר רבני וטוענת רבנית, הוא אושר על ידי הרב זלמן נחמיה גולדברג שהיה דיין בבית הדין הגדול.
בתיה כהנא-דרור: היתרון שלו שהוא אינו מחפש אשם במשבר הנישואין, הוא כמובן הותאם לחברה המודרנית שלנו בזה שהוא הדדי ושוויוני והוא גם לא תלוי בהחלטה או ברצון של בית הדין, ובעצם יכול להיות נאכף בבית המשפט ואפשר יהיה ללכת אתו להוצאה לפועל.
בתיה כהנא-דרור: זה כמובן היתרונות של ההסכם, ועל כן בעצם כל זוג מכל רקע כולל זוגות דתיים יכולים לחתום עליו.
בתיה כהנא-דרור: אבל בכל זאת, אנחנו נתנו פה פתח לזוג שאומר זה נוגד את אמונתי, אני לא מעוניין בכלל בשום הסכם קדם נישואי, לי מספיק הכתובה, זה המסמך המסורתי – אז הוספנו אפשרות לחתום על הצהרה על ויתור, ויתור על חתימה, זאת אומרת, או שאני באה עם הסכם והרשם מפקיד את ההסכם, או שאני חותם על הצהרה כאשר הוספנו שחתימה על הצהרה שאני מבין מה זה הסכם קדם נישואין ואיזה זכות הוא מקנה לי, וכמובן החתימה הזאת לא גורמת להפסיד שום זכות בעתיד גם מי שוויתר על זכותו לחתום על הסכם נישואין הוא כמובן לא מפסיד את הזכות שלו לתבוע נזיקין בעתיד.
בתיה כהנא-דרור: אני רק אציין, שאני חושבת ובאמת חשוב להגיד את זה, בל"ג בעומר שבו הרבה מאוד זוגות באים בברית הנישואין, אנחנו מקווים שלעולם לא השתמשו בהסכמי קדם הנישואין.
בתיה כהנא-דרור: חשוב להגיד שבאמת המשמעות של ההסכמים שלמרות שהם נתפסים כמאוד לא רומנטיים, וכו', וזה אחת הבעיות של הזוגות, באמת שאף צד לא יוכל להחזיק את הצד השני בניגוד לרצונו החופשי, וכל רגע שבו אנחנו חיים ביחד, אנחנו חיים ביחד בגלל שבחרנו את זה, ולא בגלל שאנחנו יכולים להחזיק אחד את השני.
בתיה כהנא-דרור: אני רק קוראת לכל חברי הוועדה וחברי הבית שיתמכו בהצעה.
ציפורת שימל: שמענו כאן על הנושא שנשים שמרגישות שהן בודדות במערכת הזו, ואנחנו מודעים מאוד לעניין הזה.
ציפורת שימל: אנחנו בזמנו הצענו להקים איזשהו פרויקט של הקמת דוכני סיוע בלשכות רישום הנישואין על מנת לתת את המידע הדרוש לאותם אנשים שבאים להירשם לנישואין, וגם דוכנים מקבילים בכניסות לבתי הדין הרבניים.
ציפורת שימל: אנחנו באמת מרגישים את החוסר בנשים בתוך המערכת הזו, ואת העובדה שבאמת לא נתקלים בנשים רבות כל כך בדרך, וגם בעובדה כשנשים מגיעות לשם, באמת קיים הבלבול הגדול הזה בין שלושת השלבים שאותן הן צריכות לעבור, ולכן, דווקא בשלב הראשון מאוד חשוב שיוקם דוכן שכזה שבאמת יאויש כמובן על ידי נשים שיסבירו להן לדוגמה את חוסר האחידות שקיימת בין לשכות הרישום השונות שחלקן מוכנות לקבל עדות נשים וחלקן לא, ברגע שיוקם דוכן כזה וזוג יגיע להירשם לנישואין ויקבלו את פניו נשים שיסבירו להן את העובדה שזו אחת מהזכויות שלהן, הן יידעו שזה קיים.
ציפורת שימל: אנחנו העלנו את הפרויקט הזה והצענו אותו בזמנו לשר המשפטים לפיד האב עוד בשנת 2004.
ציפורת שימל: לצערנו, זה לא קרה, ואולי אפשר יהיה לעשות משהו עם הפרויקט הזה.
ציפורת שימל: נושא שני, חוברות ההדרכה, הרבה זוגות שמגיעים, וזה דבר שהוא הרבה יותר ישים, הרבה זוגות שמגיעים, מקבלים לידיהם איזושהי חוברת הדרכה.
ציפורת שימל: אנחנו נתקלנו בחוסר אחידות בין מועצות הדתיות השונות בתוך המסגרת של חוברות ההדרכה.
ציפורת שימל: חוברות ההדרכה לעתים לא נעימות בלשון המעטה, מייצרות לפעמים אינפורמציה מאוד מבלבלת, וחייבת איזושהי אחידות דרך המשרד לשירותי דת, שיצור אחידות בחוברות ההדרכה, כי זה בעצם ההסבר היחיד שזוגות מקבלים היום כאשר הם מגיעים לאותם לשכות רישום נישואין.
אוריאל גנזל: משפט אחד לסיום, אני חושב שבכובד ראש אנחנו עוסקים בגורל העם היהודי.
אוריאל גנזל: כלומר, הסיבה שמדינת ישראל לדורותיה קיבלה על עצמה את המגבלות הללו, מה שלא קיים בשום מערכת, זה מתוך הבנה שאם המסגרת הזאת של נישואין כדת משה וישראל תיפרץ, אז אנחנו נתפצל פה לעמים שונים לגוונים שונים, וזאת הסיבה שבגללה אנחנו נמצאים תחת איזושהי כותרת שבה אולי לא מקובל בשום תחום אחר, בתחום הזה, זה היה מקובל ונשאר מקובל.
אוריאל גנזל: יחד עם זאת, אחרי שנעשה צעד אחד לכיוון הזה, החובה שלנו כמערכת רבנית, הרבנות הראשית וכל מי שנמצא מסביב לה, ליצור את אותם נהלים ואת אותם סבר פנים יפות כדי לעשות את זה בדרך יפה.
אוריאל גנזל: לצורך זה אני רוצה להציע שתי הצעות, האחת – שהוצעה קודם, נושא של פתיחת אזורי רישום.
אוריאל גנזל: אני חושבת שהשאלה אם במקום אחד אפשר להצליח, אפשר להצליח בכל מקום.
אוריאל גנזל: צריך ללמוד מהניסיון, ובדרך הזאת של האינטרס הכלכלי, או האינטרס של הדרת הפנים, כך או כך, אנחנו נמצא את עצמנו כמו בכל תחום אחר.
אוריאל גנזל: ההצעה השנייה אני רוצה להציע לחברי הוועדה, לבוא לסיור בצוהר וללמוד איך במסגרת ארגון רבני צוהר ניתן לשמור על כל ההנחיות ההלכתיות וכל ההנחיות שהרבנות מציעה, ויחד עם זאת, להגיע למצב שכל הפונים מוצאים את עצמם שמחים ומאושרים, מתחתנים כדת משה וישראל עם חיוך על הפנים.
ריקי שפירא: עושים את זה נורא יפה, נורא נעים, אבל האישה לא מודעת למה היא נכנסת, אין לה מושג למה היא נכנסה.
ריקי שפירא: עד היום היא לא מחויבת להסכמים, בואו נגיד את האמת.
ריקי שפירא: היום צוהר עם כל הכבוד לפעילות החשובה של צוהר, אין מחויבות של כל רבני צוהר להסכמים לכבוד הדדי.
ריקי שפירא: אין מחויבות של כל רבני צוהר להבהיר לאשה למה היא נכנסת, ולמשמעות המשפטית של מעמד הנישואין שעלול להיגרם לה ביום שהיא תרצה - - -
אוריאל גנזל: הנושא של הסכמי קדם נישואין וכל ההסכמים שמסביב להם, פתחתנו ואמרנו גם בעבר, שלא נחתים על הסכמים שבסופו של דבר בני הזוג ישלו את עצמם שיועילו להם ביום הדין, ובתי הדין הרבניים לא יכבדו אותם.
אוריאל גנזל: ולכן, אנחנו עובדים, זה כמעט בתהליך סיום על נוסח של הסכם שיהיה מקובלים, אני אומר ברוח הימים הללו, אנחנו מקווים שבעזרת השם, מי שיישב ברבנות הראשית הבאה יהיה כזה שההסכמים הללו הוא יוכל לקדם אותם באופן מעשי.
ריקי שפירא: אבל למה את זה אתם לא אומרים לזוגות שאין להם בעצם הגנה.
ריקי שפירא: למה אתם לא מבהירים לכל אשה שבאה להתחתן, תקשיבי, יש הסכמים לכבוד הדדי אבל הם לא מגנים עליך במאה אחוז, אולי את זה תבהירו לה.
חזקיהו סאמין: אני רק אגיד הערה קטנה, שאני גם מזמין את הוועדה לבוא ולהתרשם במועצה הדתית בתל אביב למשל שהיא גדולה.
מוריה כהן בקשי: אני רוצה להבחין בין הנושא של הסכם ממון לבין הנושא של קדם נישואין.
מוריה כהן בקשי: הנושא של קדם נישואין הוא באמת היום וולונטרי לגמרי, והוא לא מעוגן, וכל הצעה כמובן תידון.
מוריה כהן בקשי: הנושא של הסכמי ממון, אנחנו מאוד מברכים על ההנחיה של הרבנות הראשית שיש חובה לרשם נישואין לאשר הסכם ממון, אבל זה עדיין אל עונה במלואו על דרישות החוק במובן הזה, שצריך, וזה לפי החוק הקיים, חוק יחסי ממון, ליידע את בני הזוג על כך שחוק יחסי ממון – הסדר איזון המשאבים של חוק יחסי ממון, יחול עליהם, וזה אגב, מה שנאמר כאן, מה המשטר שיחול עליהם, שההסדר של חוק איזון המשאבים, וחוק יחסי ממון הוא שיחול עליהם אם הם לא עושים הסדר ממון ספציפי, בנושא הזה הייתה הנחיה מסוימת של היועץ המשפטי לממשלה, אנחנו מקווים שזה גם יעוגן בהנחיות הבאות.
חזקיהו סאמין: יש כאן הרבה בורות בנושא הזה.
חזקיהו סאמין: יש כאן רבנות ראשית, יש כאן המשרד לשירותי דת, יש אגף לגיור.
חזקיהו סאמין: עכשיו בעקבות ההסכמים הקואליציוניים, הכול תחת המשרד לשירותי דת, גם הגיור וגם הרבנות הראשית.
חזקיהו סאמין: ואני מקווה מאוד שהרב אלי בן דהן, ינצל את כל הדברים האלה כדי שכל התופעות האלה לא יהיו, אבל גם יש הרבה בורות בנושא הזה.
חזקיהו סאמין: אני מציע לוועדה לבוא ולהיכנס למועצה דתית, למשל, כתל אביב, ולראות איך הדברים נראים אחרת כשנכנסים בפנים.
חזקיהו סאמין: יש מאור פנים, יש שרות טוב, יש הרבה מה להשתפר.
חזקיהו סאמין: לגבי הגופים שנמצאים פה, מבוי סתום, הם באמת פנו אלינו בעניין הזה של הסכם ממון, ועשינו את ההנחיה הזאת כפי שצריך, מגיע להם יישר כוח על כך.
חזקיהו סאמין: גם מכון עתים פונים אלינו מדי פעם, אנחנו משפרים איפה שאפשר, אנחנו מיד עושים מה שצריך לעשות.