GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<תמר פרוש: זאת אומרת אם אני צריכה לנחש למה ההערה הזאת מתייחסת, אני מניחה שהיא מתייחסת לתיקים שבהם חשבנו שמלכתחילה אין לנו מספיק ראיות להוכיח סחר, או שלאחר שמיעת הראיות הגענו למסקנה שאין מנוס מאשר להגיע להסדר טיעון עם עבירות פחותות בחומרתן כגון גרימה לאדם לעזוב את המדינה או הבאת אדם לידי זנות.
<תמר פרוש: כמובן שאם מורידים את חומרת העבירה, יש לכך השלכה לעניין העונש.
<תמר פרוש: כמובן שגם מבחינת ענישה, לפרקליטות אין שליטה מלאה על העונשים שייגזרו בסופו של יום.
<תמר פרוש: זאת אומרת אנחנו טוענים לענישה מסוימת, בסופו של דבר ההכרעה היא של בית משפט וכך צריך להיות.
<מירב שמואלי: הדבר האחרון שאני אוסיף, שאנחנו השנה עשינו באופן משמעותי הכשרות לשופטים פליליים, שישובים בתיקי סחר.
<מירב שמואלי: היה אחד בפברואר, אחד ביוני, אחד יהיה באוקטובר, אז אנחנו גם נותנים את הדגשים הראויים למי שבסופו של דבר קובע את העונש.
<מירב שמואלי: אף אחד מאיתנו לא קובע את העונש.
דוד צור: מירב, השאלה, החומרים שהעברתם למחלקת המדינה, הם היו למשל התיקים האלה שאנחנו מכירים אותם עם הענישה המחמירה, עונשים דו ספרתיים?
<הילה טנא-גלעד: חשוב לי להבהיר שוב, הועבר למחלקת המדינה מענה בין קרוב ל-170 עמודים עם באמת הכל מכל וכל, כולל טבלאות.
<הילה טנא-גלעד: עוד פעם, ברור לי שלמדינות שונות יש סטנדרטיים שונים מבחינת ענישה.
<הילה טנא-גלעד: אם אדוני משווה בסקנדינביה, 8 שנים נחשב לענישה מקסימאלית.
<הילה טנא-גלעד: בישראל זו הרמה, והדו"ח מסתכל מה שנקרא באופן כללי על כל המדינות ומה הסטנדרטים.
<הילה טנא-גלעד: עוד פעם, העובדה שיש מעט תיקים, המשמעות שלה היא באמת ששני תיקים – אפשר לגזור מהם התייחסות לכלל המצב, וזה קצת מעוות את התמונה, כי בתקופות שהיו יותר תיקים – לטוב ולרע – אז הממוצע היה שונה.
<הילה טנא-גלעד: כמובן שיכולת השליטה שלנו היא מוגבלת ובאמת ההכשרות לשופטים הן באמת בדיוק היכולת שלנו להשפיע, מעבר לעבודה הטובה כמובן של הפרקליטות המדינה בהצגת התיק, אבל ההכרעה הסופית היא כמובן בידי הרשות השופטת.
<מירב שמואלי: נזכיר גם שהשנה ניתן גזר דין של 26 שנות מאסר למישהו שהורשע בהחזקה של תנאי עבדות של נשים וילדים והפרקליטות אפילו ערערה על קולת העונש.
<מירב שמואלי: אין עדיין החלטה בערעור, אבל בהחלט אנחנו חושבים שהענישה צריכה להיות חמורה.
דוד צור: מרים, אנחנו לומדים מהאמריקאים.
דוד צור: מתקרבים לאט לאט.
דוד צור: יש הצעת חוק פרטית שלי אפילו, על זה שלא יהיה פרול.
<מרים אזנס: יש לנו גם אתגר נוסף על זה שאנחנו מדינת יעד, אבל גם מדינה שממנה יוצאים הנשים והגברים.
<מרים אזנס: לכם פחות.
דוד צור: הייתי רוצה לשמוע את המשרד לביטחון פנים.
<הילה טנא-גלעד: אדוני, רק עוד שני דברים שאני רוצה לציין, זה באמת כל המערך של המקלטים וכל העבודה הטובה שנעשית שם, עם דגש באמת שנעשה בשנה האחרונה על סיוע ותמיכה באנשים עם דגש על התאמה אישית לאוכלוסיות היעד, מכיוון שזה באמת אוכלוסיות עם צרכים מאד ייחודיים.
<הילה טנא-גלעד: כאמור, כמו שציינו, המקלט החדש, דירות המעבר, מרכז היום שהוא מאד משמעותי ואנחנו חושבים שהולך לתפוס תאוצה.
<הילה טנא-גלעד: נושא נוסף זה כמובן העבודה הרבה שנעשתה בסיוע המשפטי, שנתן סיוע לעשרות קורבנות סחר שהגיעו חלקם מסיני.
<הילה טנא-גלעד: המספרים הם מאד מאד גבוהים – גם נשים וגם גברים שעברו מעשים מאד מאד קשים במחנות בסיני.
דוד צור: איך זה בתחום של העדה מוקדמת וכל הנושא של האצת התהליך, כדי לא להשאיר נשים שהן קורבנות?
<הילה טנא-גלעד: לגבי האנשים שמגיעים ממדינות שאליהן לא ניתן להרחיק זה פחות רלבנטי, אבל מי שכן זה כמובן נעשה.
<הילה טנא-גלעד: זה נעשה בעבר בצורה מאד משמעותית, אבל עכשיו זה פחות רלבנטי.
<מירב שמואלי: זה עלה לאחרונה באיזו שהיא פרשייה ספציפית והנשים נמצאות במקלט.
דוד צור: נכון, פנו אלי בעניין הזה.
<מירב שמואלי: אנחנו מכירים מאד טוב את הסיפור וביקשו מבית המשפט.
<מירב שמואלי: בית המשפט הקדים את העדות, אבל עדיין לא מספיק וזה בגלל העומס של הפגרה.
<מירב שמואלי: רק נציין תזכיר חוק חדש של להעביר תיקים בעבירה של גרימה לעזיבת מדינה למטרת זנות, זה המקרה זה, להעביר לדן יחיד לעומת הרכב, וככה זה יכול לזרז את התהליך.
דוד צור: זה לא קרה עדיין?
<מירב שמואלי: עכשיו יש הצעת חוק שמונחת ואני מקווה שכן.
<מירב שמואלי: זה לבקשת הפרקליטות וזה יכול לזרז מאד את העניין.
דוד צור: לדעתי זה עוד מהתקופה שהיית שר המשפטים, אם אני זוכר, כי אנחנו כבר דיברנו על זה כל כך הרבה.
<מירב שמואלי: יש לי עוד דברים להוסיף.
דוד צור: את רוצה לסכם כעת, או שאת רוצה אחרי שנשמע את המשרד לביטחון פנים ואז ניתן לך לסכם.
דוד צור: האם אתן רוצות להוסיף עוד משהו בנושא אכיפה?
<הילה טנא-גלעד: אלה הדברים מבחינת הפרקליטות.
דוד צור: אז נשמע את המשרד לביטחון פנים ואז מירב תסכם את סוגיית האכיפה.
<אליעזר רוזנבאום: בוקר טוב.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו למעשה בנושא הזה כבר עוסקים שנים רבות.
<אליעזר רוזנבאום: אני מרכז כבר כמה שנים את הצוות המשרדי עם הגופים שלנו, קרי משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר וכמובן משרדי הממשלה הנוגעים בדבר, אם זה משרד הרווחה ואם זה כמובן משרד המשפטים והפרקליטות.
<אליעזר רוזנבאום: בנינו צוות עבודה שמתכלל למעשה את העשייה ואת הממשקים שישנם לגופי המשרד בתחום האכיפה עם הגורמים.
<אליעזר רוזנבאום: יש לנו קשר טוב ארגוני הסיוע, יש לנו עם המקלטים ואנחנו מתכנסים.
<אליעזר רוזנבאום: בזמנו ריכזתי את הצוות לבחינת תופעות הזנות והצגנו כאן ולאחר מכן את נושא של זנות הקטינים, כך שאנחנו עוסקים בדבר הזה ואני חושב שהיקף הפעילות שמתבצעת במשטרת ישראל - ואני מבין כי תיכף יפרטו כאן את העשייה עצמה - הוא בהחלט היקף משמעותי ורחב.
<אליעזר רוזנבאום: בדו"ח גם מצוינות הדרכות בכל הרמות, גם בבתי הספר, אתה מכיר.
<אליעזר רוזנבאום: גם בבית הספר באח"מ, גם בשיעורים השבועיים בתחנות, גם בימ"רים.
<אליעזר רוזנבאום: להזכיר לכולם שסער נשאר רק מחלק והמשימה הזאת הועברה לימ"רים.
<אליעזר רוזנבאום: בוצעו הדרכות והכשרות בימ"רים.
<אליעזר רוזנבאום: אני אישית חושב שכן נכון שהימ"רים בשטח יטפלו כל אחד בגזרה שלו ולא איזו שהיא יחידה ארצית שצריכה להתחיל להתרוצץ בכל האזורים בארץ.
<אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע מה היא עמדתך, אבל אתה מכיר את זה יותר טוב.
<אליעזר רוזנבאום: א ני חושב שהיכולות של הימ"רים הן יכולות גבוהות ואני חושב, כי הייתה איזו הערה שהעשייה של הימ"רים קצת פחתה.
<אליעזר רוזנבאום: אני חושב שהתופעה פחתה ואנחנו עוד פעם נעשה בדיקה נוספת על ההערה הזאת ונראה אם יש דברים בגו, כי אני חושב שהימ"רים מתודרכים היטב.
<אליעזר רוזנבאום: מירב מעבירה הדרכות, משרד המשפטים מעביר הדרכות, כך שבנושא הזה-.
<אליעזר רוזנבאום: וכמובן המשך שיתוף הפעולה עם המקלטים ועם ארגוני הסיוע.
<אליעזר רוזנבאום: מכון תודעה מרצה באופן קבוע בקורסים הבכירים של משטרת ישראל, גם בנוערים וגם במלמ"ש.
דוד צור: גם במשמר הגבול עכשיו, נכון?
<אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע אם התחילו כבר.
דוד צור: משמר הגבול?
דוד צור: עידית לא נמצאת.
<אליעזר רוזנבאום: אבל אנחנו בהחלט הסדרנו גם את התשלום בנושא הזה, כך שאנחנו מסודרים ויש לזה תרומה רבה.
<אליעזר רוזנבאום: דרך אגב, המשוב הוא מאד טוב מבחינת השוטרים, על ההרצאות ועל ההדרכות שמבצעים ואנחנו נמשיך בדבר הזה, לא נרפה, כי אני חושב שאנחנו צריכים להמשיך הלאה ולהשתפר באמת באותם דברים שהעירו כאן.
<אליעזר רוזנבאום: גם שירות בתי הסוהר, אחרי משטרת ישראל יתייחסו גם הם.
<אליעזר רוזנבאום: היקף המסתננים פחת לכמעט כלום בחודשים האחרונים, לא היו.
<אליעזר רוזנבאום: נכון שהכמות הגדולה שהייתה, עד שהגדר הושלמה, ושם באמת גילינו תופעות קשות של פגיעה בכל אותם מסתננים ומסתננות שעברו פגיעות קשות מאד בסיני, בדרכם אלינו, אבל בחודשים האחרונים המספר הוא כבר אפס.
<אליעזר רוזנבאום: נכתב נוהל מסודר לגבי זיהוי של הקורבנות ושיתוף הפעולה מרגע שמזהים, עם משרד המשפטים, עם משטרת ישראל, מעגל קצר שנסגר ומיד נכנסים לטיפול.
<אליעזר רוזנבאום: כלומר בחינה ואם אכן זה קורבן אז מתייחסים בהתאם לנהלים.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו נצטרך כן, ואני לא יודע אם כולם מודעים, אבל בדרום תל אביב, כתוצאה מהפעילות או מהיקף המסתננים ששוהים שם, הוקמה שם תחנה ומיקמו שם למעלה מ-130 שעובדים בגזרה.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו נצטרך לעשות שם הדרכות לדברים האלה, זאת אומרת לתופעות האלה, כי התחנה החדשה עדיין לא עוסקת מספיק בדבר הזה ונצטרך באמת להשקיע שם ונתאם את זה עם מיכל ועם רובי שלא נמצא כאן, אבל ליאור נמצא כאן, כדי באמת נוכל לעשות את ההדרכות שם ולהכשיר טוב יותר את השוטרים בנושא הזה.
<אליעזר רוזנבאום: הם אלה שנכנסים שם לכל אותם מקומות ולתופעות ומטפלים בתופעות האלימות בנושאי הזנות, אבל גם כדי שיוכלו, אם אכן יש שם תופעות של עבדות וסחר וכל מה שקשור בזה – שבאמת יזהו ובאמת יתריעו, כדי שנטפל בזה ובאותם אלה שבאמת סוחרים בהם ומתייחסים אליהם כאל עבדים, כדי שנוכל לטפל בהם על פי הנוהל שגובש.
<אליעזר רוזנבאום: אני אתן לליאור ולויקי.
<ליאור שלו: רב פקד ליאור שלו מחטיבת החקירות.
<ליאור שלו: אז באמת עלו כמה דברים שנוגעים למשטרת ישראל בדו"ח, חלקם היו טובים וחלקם המלצות לשיפור.
<ליאור שלו: המשנה למנכ"ל נגע בנושא ההכשרות, אז באמת פרטנו שורה ארוכה של הכשרות והרצאות, כולל ליחידות המרכזיות, גם בכל מה שקשור לזיהוי של קורבנות וטיפול בקורבנות, כך שהמגמה הזאת גם תמשיך בשנת 2014 והלאה.
<ליאור שלו: בכל מה שקשור לזיהוי קורבנות והגנה על קורבנות, אז ברגע שמובאים מקרים לפתחנו, אנחנו בודקים אותם, בודקים אותם ברצינות, וכמו שמירב אמרה, ברגע שזה עומד ביסודות העבירה ויש לנו ראשית ראייה שמדובר בקורבן סחר, אז אנחנו גם מפנים למקלט.
<ליאור שלו: ושוב, מפנים למקלט גם אם אין פה תיק פלילי.
<ליאור שלו: זאת אומרת גם אם היא קורבן שבסוף לא יהיה לנו תיק והיא לא תעיד, עדיין לצורך הטיפול.
<ליאור שלו: יצאה הנחיה מפורשת שקורבן או מי שמוכר כקורבן – לא עוצרים אותו בגין עבירות שמבוצעות עקב הפעילות בתחום הזה.
<ליאור שלו: אנחנו לא מכירים מקרים כאלה של מעצרים.
<ליאור שלו: אם עלתה הערה כזו בדו"ח וידוע על מקרים ספציפיים – אנחנו נשמח שזה יובא לפתחנו ונוכל לבדוק אותם, אבל ההנחיה הזו הגיעה עד אחרון השוטרים וזה עבר גם בהדרכות ובהכשרות שאנחנו מעבירים ואנחנו גם עומדים על המשמר.
<ליאור שלו: זאת אומרת ברגע שיובא מקרה – זה ייבדק ויטופל.
<ליאור שלו: בכל מה שקשור לקורבנות שהגיעו ממדינות אפריקה, אז גם שם מובא לפתחנו ונבדק.
<ליאור שלו: לצורך העניין זה נבדק תוך התייעצות גם עם מרב ואיפה שבאמת יש יסודות ויש ראשית ראייה, אז גם זה עובר לטיפול במקלטים ולרוב מהקורבנות האלה גם אין תיקים פליליים.
<ליאור שלו: לגבי הכשרות, אני לא אפרט, אני חושב שנגעתי.
דוד צור: יש כאן הערה לגבי העדר מתורגמנים והנושא של שפות - - -
<ליאור שלו: בעבר הייתה לנו בעיה של מתורגמנים.
<ליאור שלו: בשנה-שנתיים האחרונות יש חברה אזרחית שמספקת שירות.
<ליאור שלו: נכון שבהתחלה היו קצת חבלי לידה, אבל היום אנחנו לא רואים בעיה.
<ליאור שלו: אנחנו לא רואים בעיה במתורגמנים, החברה מספקת את השירות.
<ליאור שלו: היום זה מוסדר.
<ליאור שלו: לפחות אצלנו במשטרה אנחנו לא רואים בעיה.
<ליאור שלו: עלתה עוד המלצה בנוגע לזנות כפויה, לרבות של ילדים.
<ליאור שלו: אז באמת, גם פה היית הנחיה להגביר את האכיפה וראינו דווקא עלייה משנת 2012 לשנת 2013 משני תיקים ל-29 תיקים שנוגעת לזנות של קטינים, וכבר השנה אנחנו עומדים על 25 תיקים.
<ליאור שלו: זאת אומרת המגמה היא - - -
<ליאור שלו: על כתבי אישום אין לי נתון.
<ליאור שלו: צריך לראות בפרקליטות, אבל כבר אנחנו רואים שבעצם יש הסדרה וגם המודעות בקרב היחידות הפועלות – עלתה.
<ליאור שלו: כמובן שזה שודרגנו במקום הראשון, אז קודם כל זה טוב שאנחנו זוכים גם להכרה מארצות הברית, אבל אנחנו לא נקפא פה על השמרים.
<ליאור שלו: עדיין העשייה תמשיך ובעזרת השם נמגר את מה שאפשר.
דוד צור: ויקי, את רוצה להוסיף משהו?
<ויקי אלעמרי: בוקר טוב.
<ויקי אלעמרי: הדו"ח הזה מתייחס יותר לנושא של הבגירים.
<ויקי אלעמרי: אני ממחלקת הנוער, ובכל זאת אני אחדד ואוסיף כמה דברים.
<ויקי אלעמרי: בשנת 2013 בעצם מחלקת הנוער נכנסה לתמונה בגלל שהוועדה החליטה ושמה לב שצריך להפנות זרקור מיוחד גם לנושא של זנות בקרב קטינים, כיוון שהתופעה לא ממוגרת, היא קיימת בשטח.
<ויקי אלעמרי: אנחנו נכנסנו לתמונה ובאמת מיפינו את הצרכים, את הבעיות ובמהלך השנה שעברה אנחנו בעצם התחלנו לפעול בנושא.
<ויקי אלעמרי: אחד הדברים שעשינו – בעצם היה צורך לעשות הכשרות בקרב עובדי הנוער שהם בעצם שוטרים, להעלות את המודעות לנושא הזה, לאפיין את התופעה, להטמיע אותה, כי בעצם זו תופעה ייחודית בקרב קטינים, שהיה צריך לשים עליה זרקור מיוחד, ואנחנו עד עכשיו עוברים בבתי הספר להכשרות באח"מ, עושים הטמעות, מצגות, כדי שיבינו את התופעה.
<ויקי אלעמרי: יתרה מכך, אנחנו קודדנו את הנושא של עבירת לקוחו של קטין.
<ויקי אלעמרי: בדרך כלל היה נהוג לפתוח תיקים על עבירות יותר חמורות.
<ויקי אלעמרי: על עבירה לקוחו של קטין, שמנו ZOOM IN.
<ויקי אלעמרי: אנחנו עשינו מפגשים עם הפיקוד הבכיר בקרב חטיבת החקירות, כדי שיחדדו את העבירה הזאת, ואנחנו רואים בהחלט עלייה בשנת 2013 לעומת שנים קודמות.
<ויקי אלעמרי: רק כדי לסבר את האוזן, בשנת 2013 פתחנו 28 תיקים של לקוחו של קטין לעומת שנים קודמות שדיברנו על שני תיקים בשנה.
<ויקי אלעמרי: אז עדיין מ-28 תיקים יש בהחלט מה להשתפר, אבל בהחלט זו עלייה ואנחנו חושבים שזה בהחלט בגלל הקשב שנתנו לעניין וההכשרות שהעברנו בקרב השוטרים שלנו.
<ויקי אלעמרי: במהלך השנה אנחנו גם פוגשים גורמי חוץ.
<ויקי אלעמרי: אני אישית נפגשתי עם פקידת הסעד הארצית.
<ויקי אלעמרי: אנחנו נפגשים עם המרחב הבטוח, משרד הרווחה, כדי גם לתאם ציפיות, גם כדי שיהיו לנו ממשקי עבודה, גם כדי להעביר מידע אחד לשני באופן שלא יפגע בקטין.
<ויקי אלעמרי: אחד הדברים שאנחנו עושים – אם מגיעה קטינה למחלקת הנוער, לעובד נוער, ויש חשד שהיא עוסקת בזנות, גם אם לא נמצא לקוח ולא נפתח תיק פלילי – אנחנו מיד מעבירים את השם שלה ללשכת הסעד, כדי שאולי היא תקבל טיפול, שיקום.
<ויקי אלעמרי: זאת אומרת אנחנו מנסים ליצור ממשקי עבודה עם כל הגורמים שעוסקים בנושא.
<ויקי אלעמרי: זה מוכיח את עצמו.
<ויקי אלעמרי: אנחנו בקשר טוב עם קמיליה מהמרחב הבטוח שהוקם בתל אביב ועובד 24 שעות.
<ויקי אלעמרי: אנחנו כבר מתחילים לדבר בינינו, להעביר אינפורמציה כדי באמת לקדם את הנושא.
<ויקי אלעמרי: יש לנו עוד כברת דרך לעבור אבל אנחנו בהחלט בכיוון הנכון, כפי שאתם רואים מהתיקים.
דוד צור: מרב.
דוד צור: סליחה, שב"ס, בבקשה.
<קרן גלבוע: קרן גלבוע, ראש ענף טיפול משירות בתי הסוהר.
דוד צור: ידעתי למה לא נתתי לך לדבר.
דוד צור: אני מעדיף שתדברי עם הרווחה, עם הטיפול.
דוד צור: אני רוצה פשוט לסיים את עניין האכיפה.
<קרן גלבוע: אוקיי, פשוט ההערה של הדו"ח נגעה לאותו סיפור של ההדרכות.
<קרן גלבוע: שאר הדברים, מבחינתנו כמו שנאמר, פועלים לפי ההסדרים ולפי הנהלים של שיתופי הפעולה.
<קרן גלבוע: אני רק אגיד שהשנה בסך הכל 2 מקרים היו כאלה שטופלו והם הגיעו בסופו של דבר למקלט.
<קרן גלבוע: מבחינתנו, אנחנו נערכים להמשך קיום ההדרכות, כמו שנעשה בעבר.
<מירב שמואלי: אני אתן משהו יותר כללי ואני אשתדל מאד לקצר.
<מירב שמואלי: קודם כל, שנה שלישית ברציפות להישאר במקום ראשון זה הישג שאנחנו באמת מאד שמחים עליו, אבל כפי שליאור אמר, אנחנו ממש לא לוקחים את זה כמובן מאליו.
<מירב שמואלי: עד הדקה האחרונה, לפני שפגשתי את מימי, אני לא ראיתי את זה בכלל כמובן מאליו, אנחנו ממשיכים את הפעילות.
<מירב שמואלי: ההישג הזה הוא תוצאה של הרבה מאד גורמים שהתאמצו מאד, לאורך כל ימי השנה ולא רק ביום של הדיווח, אז בהזדמנות הזאת אני אגיד תודה לכל מי שלוקח חלק, כל הקולגות במשרדי הממשלה השונים, על שיתוף פעולה מעולה; לחברים מהארגונים הלא ממשלתיים, שהם פרטנרים חשובים, הם מקור מידע חשוב, הם נותנים אמפטיה רבה לנפגעי העבירה; לוועדות הכנסת – הוועדה שלך והוועדה של חברת הכנסת מיכל רוזין – שגם מצוינות לטובה בדו"ח, כמי שמקדמות את הנושא; ולקולגות משגרירות ארצות הברית, שגם איתם לאורך כל השנה יש לנו קשר מאד הדוק.
<מירב שמואלי: הדו"ח הזה הוא חיובי.
<מירב שמואלי: אתם תראו שרוב ההמלצות בעצם אומרות להמשיך את מה שכבר נעשה ואני אומרת בכל הביטחון המקצועי שאנחנו במצב טוב יחסית לרוב מדינות העולם.
<מירב שמואלי: בישראל אין היום תופעה רחבה של סחר בבני אדם.
<מירב שמואלי: בוודאי שיש בעיות, אני תיכף אצביע על כמה דברים שדורשים התייחסות מיוחדת, אבל אנחנו כן יכולים לשמוח בהישג, וזה הישג שמוכר היום ברחבי העולם.
<מירב שמואלי: אחרי עשור או יותר של טיפול בתופעה הזאת, ישראל היא במצב שהיא מלמדת מדינות אחרות.
<מירב שמואלי: נערכים הרבה מאד סמינרים בארץ ובחו"ל.
<מירב שמואלי: אנחנו נשלחים למדינות אחרות, באים גורמים מחו"ל ללמוד מאיתנו.
<מירב שמואלי: אני אציין לטובה את מרכז גולדה מאיר בחיפה, את הפעילות בכלל של מש"ב במשרד החוץ, שבעזרת קשרים, גם עם ארגונים בינלאומיים כמו האו"ם וגורמים אחרים, מפיצים את הידע הרב שנצבר בישראל ברחבי העולם.
<מירב שמואלי: אנחנו כל שנה מתייחסים ברצינות רבה לדו"ח הזה.
<מירב שמואלי: אנחנו נגיש מענה רשמי – הילה ואני – למחלקת המדינה.
<מירב שמואלי: אתמול נערכה במשרד שלנו ישיבה בין משרדית עם כל הגורמים, כדי לקבל משוב ואנחנו נגיש את המכתב הרשמי בקרוב מאד.
<מירב שמואלי: הדו"ח הוא גם חשוב לא רק כי אנחנו רואים איך אנחנו, לעומת אחרים ואפשר ללמוד, זה מבחינתי כלי לימודי ממדרגה ראשונה.
<מירב שמואלי: תופעת הסחר היא תופעה גלובלית.
<מירב שמואלי: מדהים לגלות את הדמיון בדפוסי הפעולה של העבריינים ובאופן ההתנהגות של הקורבנות גם במדינות שונות זו מזו, עם מערכות משפט שונות, מקומות גיאוגרפיים שונים מאד בעולם.
<מירב שמואלי: זה מאד מאד דומה, לכן חשוב ללמוד.
<מירב שמואלי: אני ממליצה לקרוא לא רק את החלק על כל מדינה, אלא גם את החלק הכללי שמדבר על ה-Topics of interest.
<מירב שמואלי: הם מעלים סוגיות מאד מעניינות וחלקן תקדימיות – כמו הקשר בין סביבה, פגיעה בסביבה ופגיעה בקורבנות סחר.
<מירב שמואלי: קהילות מיוחדות שהן פגיעות כמו קהילת הלהט"ב, אוכלוסיות ילידיות וכו', כך שאנחנו לומדים מזה הרבה מאד.
<מירב שמואלי: אני אתן מספר דוגמאות לפעילות שאנחנו עשינו מאז הדיווח, כלומר בחודשים האחרונים.
<מירב שמואלי: עבודת היחידה שלי היא בעיקר מניעתית והסברתית ואנחנו לא מפסיקים להיות עם יד על הדופק.
<מירב שמואלי: ההכשרות לכלל הגורמים נמשכות כדבר שבשגרה.
<מירב שמואלי: עשינו ביוני יום עיון מיוחד שבו הכשרנו מכשירים.
<מירב שמואלי: לקחנו מאגר של אנשים שהכשרנו אותם להכשיר בנושא, כדי להרחיב את מערך ההכשרות.
<מירב שמואלי: זה היה בשיתוף עם הג'וינט.
<מירב שמואלי: תצא בקרוב גם חוברת גם בשיתוף הג'וינט ובמימון האיחוד האירופי – מדריך לזיהוי קורבנות סחר ועבדות.
<מירב שמואלי: כולכם תקבלו את זה.
<מירב שמואלי: יש פעילות לימודית בהקשר של זנות קטינים ואני שוב אציין לטובה את שיתוף הפעולה עם שגרירות ארצות הברית.
<מירב שמואלי: בשבוע הבא יתקיים סמינר באמצעות שיחת ועידה בין תובעים בישראל לתובעים אמריקאים בנושא של זנות קטינים וזה בסיוע של מרכז תרבות אמריקה.
<מירב שמואלי: היחידה שלנו היא מקור ידע מאד חשוב לנושא ולאחרונה הושק אתר אינטרנט חדש מאד מעודכן.
<מירב שמואלי: אני ממליצה לכולם להיכנס, יש שם הרבה מאד חומר על כלל ההיבטים.
<מירב שמואלי: אני רוצה עכשיו בכל זאת להגיד - וממש בקיצור – דברים שאנחנו צריכים בכל זאת להמשיך ולהתייחס אליהם ברצינות רבה.
<מירב שמואלי: הסחר בנשים למטרת זנות אכן צומצם בצורה דרסטית במדינת ישראל.
<מירב שמואלי: להגיד שהוא נעלם זה קצת בעייתי.
<מירב שמואלי: אנחנו עדיין רואים – המשטרה, המקלטים, בקרי הגבול, עדיין רואים נשים שמגיעות מאותן מדינות, בדרכים אחרות - באשרה חוקית של תיירות - לתקופות קצרות, אבל הן מגיעות למטרת זנות והן לא מגיעות למטרת זנות והן לא מגיעות עצמאית, מישהו מביא אותן ומרוויח על כך כסף.
<מירב שמואלי: הן אמנם נתונות לתנאים - אם אפשר להגיד את זה ככה – "הרבה יותר טובים", הן כן מרוויחות כסף, אין אלימות וכו'.
<מירב שמואלי: לא תמיד מתקיימים יסודות עבירת הסחר.
<מירב שמואלי: יחד עם זאת זה בהחלט ברור כמה זה משיק, כמה זה דומה וקרוב.
<מירב שמואלי: זה דבר שהוא תעשייה כל כך רווחית שיכולה לצמוח תוך שנייה ולשגשג כפי שקורה בכל העולם ואנחנו חייבים להיות ערניים במיוחד לדבר הזה.
<מירב שמואלי: אני רוצה להגיד עוד דבר.
<מירב שמואלי: סחר בנשים זה לא רק למטרת זנות.
<מירב שמואלי: אפשר להשתמש באישה ככלי להרבה מאד מטרות והיצירתיות היא בלתי סופית.
<מירב שמואלי: בשנה האחרונה נדרשנו מאד לנושא הפונדקאות, נשים פונדקאיות בעיקר במדינות העולם השלישי, שזוגות ישראלים עושים איתן הסכם.
<מירב שמואלי: הדבר הזה הוא לא סחר, אבל אנחנו שמענו מקרים מאד מאד מטרידים וקשים על האופן בו מתייחסים אל אותה פונדקאית, שזה ממש כמו חפץ, כמו איזה דבר שבתוכו צומח תינוק שמישהו אחר ייקח.
<מירב שמואלי: עדיין אין איזה שהוא תיק פלילי בהקשר של עבירת הסחר, אבל בהחלט יש דיונים על הנושא ואנחנו חייבים להיות ערניים מאד גם לדבר הזה.
<מירב שמואלי: הוזכר נושא של קטינים, ויקי מהמשטרה אמרה.
<מירב שמואלי: אני חושבת שחייבים.
<מירב שמואלי: זנות קטינים היא לא פחות חמורה בעיני מסחר, היא דומה מאד לסחר באלמנטים וחייבים על זה לתת הרבה מאד דגש.
<מירב שמואלי: עוד דבר שבשנה האחרונה קידמנו, שיתוף פעולה עם המגזר הפרטי - וזה עלה אגב כחוט השני בדו"ח האחרון של האמריקאים – לשתף את המגזר הפרטי שיש לו אחריות גם לניצול וגם למניעה ולטיפול ואנחנו מדגישים את ענף התיירות.
<מירב שמואלי: אנחנו עובדים עם כל משרדי הממשלה ועכשיו מנסים לקרב אלינו גם את משרד התיירות.
<מירב שמואלי: ב-8 בספטמבר יתקיים יום עיון בנושא, כדי לדבר על זנות שמתרחשת בחסות מלונות, על תיירות מין של גברים ישראלים ועוד מספר נושאים.
<מירב שמואלי: הדבר האחרון, כפי שציינה מרים, חייבים לתת את הדעת לאוכלוסיות מוחלשות שהן מועדות לניצול.
<מירב שמואלי: גם אם הן לא הוכרו היום כקורבנות סחר, עדיין הן מאד פגיעות לניצול לזנות, לניצול בתחום העבודה, אנשים שהם חסרי מעמד, שיש איזה חוסר ודאות לגבי הסטאטוס שלהם.
<מירב שמואלי: אלה האנשים שהכי קל לנצל; וגם סחר ועבודת כפייה יכולים להתרחש בהקשר של האנשים האלה.
<מירב שמואלי: אנחנו חייבים לוודא שהדבר הזה איננו קורה.
<מירב שמואלי: הסחר מלמד אותנו שיש דברים שאסור לעשות לאדם באשר הוא אדם, ללא קשר לסטאטוס שלו.
<מירב שמואלי: מילה אחרונה שאני אגיד – האו"ם הכריז לאחרונה שהי-30 ביולי, עוד שבועיים בדיוק, יהיה היום הבינלאומי לציון המאבק בסחר בבני אדם.
<מירב שמואלי: הקהילה הבינלאומית רק הולכת ומגבירה את המודעות לחשיבות של ההתמודדות ואני שמחה מאד להגיד שישראל היא בין המדינות המובילות בתחום הזה.
דוד צור: יופי, תודה.
דוד צור: משרד הרווחה, בבקשה.
דוד צור: תתייחסי בבקשה להיבטי הטיפול בדו"ח.
<יעל בוקאי: בוקר טוב, שמי יעל בוקאי, המפקחת מטעם משרד הרווחה על המקלטים.
<יעל בוקאי: אני לא ארחיב בעניין המעטפת, או שאתה רוצה בכמה מילים שאני אציין את מעטפת המענים שמשרד הרווחה מעניק.
דוד צור: מה שתרצי, אבל תנסי להתייחס לענייני הדו"ח.
<יעל בוקאי: טוב, המעטפת שמשרד הרווחה מעניק היא למעשה שני מקלטים, שזה מקלט מעגן שיש בו 35 מיטות, כרגע מאוישות; מקלט טספא, שזה המקלט החדש שנפתח לפני חצי שנה.
<יעל בוקאי: מאוישות פה 14 מיטות מתוך 18 שמוקצות ושלוש דירות מעבר, שנמצאות בהן נשים עם ילדים, חלקן עם ילדים; והדבר הרביעי הוא מרכז היום שנמצא בתל אביב, שהוא נותן מענה הוליסטי במהלך שעות היממה ללא לינה, נותן ארוחות חמות, נותן פעילות הפגתית וטיפול נפשי.
<יעל בוקאי: לגבי הסעיף של הטיפול הפסיכולוגי – הביקורת שהושמעה שם, שאני גם מודעת לביקורת הזאת במחקר שנעשה על ידי אוניברסיטת תל אביב בזמנו, לגבי העדר טיפול פסיכולוגי – שני דברים יש לי לומר בעניין הזה.
<יעל בוקאי: ראשית, המדינה בזמנו כשהיא הקימה את המקלטים, דיברה על ראשית שיקום.
<יעל בוקאי: מדובר על שנה.
<יעל בוקאי: טיפול פסיכולוגי הוא טיפול מעמיק, פסיכותרפויטי ארוך טווח.
<יעל בוקאי: שנה זו תקופה קצרה מאד כדי להעניק טיפול פסיכולוגי.
<יעל בוקאי: אבל מעבר לכך אני אדבר על משהו שהוא הרבה יותר עמוק וזה הדבר השני שרציתי לדבר עליו.
<יעל בוקאי: הנשים שנמצאים במקלט - נפגעות הסחר – הטיפול המערבי המילולי הוא לא הטיפול המיטבי עבורן.
<יעל בוקאי: זה לא בשיח שלהן.
<יעל בוקאי: הטיפול הפסיכולוגי, הפסיכותרפויטי שאנחנו מכירים אותו מהעולם המערבי, הוא לא נגיש להן מבחינת השיח שהן רגילות אליו.
<יעל בוקאי: הן עסוקות בתכנים מאד הישרדותיים.
<יעל בוקאי: הפרקטיקה היא פרקטיקה הישרדותית של החיים של כאן ועכשיו, של איך הן מחזירות את החובות הכלכליים שיש להן למי שהן התחייבו, למי שבעצם הביא אותן לארץ.
<יעל בוקאי: הן עסוקות מאד בתכנים של שיקום תעסוקתי, שבזה המקלט מאד מאד משקיע, כשלמעשה מקצוע העבודה הסוציאלית הוא המקצוע המיטבי עבור המענה שהן זקוקות לו.
<יעל בוקאי: בגלל שעבודה סוציאלית, ומי שעובדות שם הן עובדות סוציאליות, מי שעסוק בטיפול הנפשי הן עובדות סוציאליות, הראייה שלהן היא מערכתית, היא נוגעת בהרבה מאד תחומי חיים.
<יעל בוקאי: הן לוקחות את הנשים האלה לטיפול ל-Case manager, לניהול טיפול ותוך כדי ניהול הטיפול הן יוצרות קשרי אמון שמאפשרים להם גישה לעולמות התוכן שהם רלבנטיים לאותן נשים ולאו דווקא טיפול פסיכותרפויטי, מה גם שזה נשים שנמצאות במשבר מאד עמוק.
<יעל בוקאי: הן מקבלות הרבה פעמים טיפול תרופתי שמאזן אותן ובכלל מאפשר גישה לאותן נשים, כי במצבי המשבר המאד קיצוניים והטראומה המאד קשה שהן עברו, הן בכלל לא מסוגלות להכיל טיפול פסיכולוגי, שבעצם עסוק על פירוק הגנות ועל פירוק לצורך בנייה.
<יעל בוקאי: הן במצב מפורק כל כך שהן חייבות עבודה על הפרקטיקה של הכאן ועכשיו, על פרקטיקה הישרדותי.
<יעל בוקאי: ולכן הטיפול הפסיכולוגי הוא פחות רלבנטי, אם כי אנחנו יכולים לממן אותו, הוא נמצא בסל שלנו.
<יעל בוקאי: זה בגדול, ויסמין מנהלת המקלט תוכל יותר להיכנס לרזולוציות.
דוד צור: יסמין, בבקשה ואחריה סגן השר.
<יסמין קונפינו: אז שוב, באמת בהקשר של הטיפול הפסיכולוגי, אני רק רוצה לחזק את מה שיעל אומרת ולומר שהטיפול הזה הוא לא מותאם תרבותית לאוכלוסייה שבה אנחנו מטפלים.
<יסמין קונפינו: מדובר באוכלוסייה שמגיעה בעיקר כרגע ממדינות אפריקה, אוכלוסייה שלא מכירה את השימוש במינוח הזה בכלל של טיפול פסיכולוגי מערבי.
<יסמין קונפינו: עיקר יצירת הקשר איתן ויחסי האמון היא דרך ניהול המקרה, דרך באמת עולם העבודה, ורק בהמשך אפשר להתפנות, זאת אומרת יש להן פניות רגשית לטיפול שהוא הרבה יותר עמוק.
<יסמין קונפינו: בנוסף לכך, כיוון שהעניין הוורבאלי פחות מאפיין את האוכלוסייה הזו, אנחנו משתמשים דווקא באמצעים אחרים, בתראפיות מתחום האומנות; ואני רק רוצה להגיד בהזדמנות הזו שאנחנו בקרוב גם נפתח תערוכה של צילומים של נשים יוצאות אפריקה, צילומים שמתייחסים לחוויה שלהן במקלט, לנוכח טראומות העבר שהן עברו בסיני וגם צופה פני עתיד.
<יסמין קונפינו: אז זה בהקשר של טיפול.
<יסמין קונפינו: אז כשמדברים על טיפול צריך לחשוב באמת מה הטיפול הנכון ביותר והמתואם לאוכלוסיית המקלטים, ולאו דווקא טיפול פסיכולוגי הוא כזה.
<יסמין קונפינו: הייתה עוד ביקורת ואני אנסה להגיב גם עליה.
<יסמין קונפינו: דובר כאן על נשים שבזמן השהייה, ההמתנה למקלט – למעשה נאלצו לעסוק בזנות על מנת להתמודד עם דמי הכופר שהן היו חייבות למשפחות.
<יסמין קונפינו: אני חייבת להבהיר ולומר שעבדנו באותה תקופה בשיתוף פעולה מאד הדוק גם עם הארגונים השונים וגם עם מרכז היום שהוקם.
<יסמין קונפינו: לא דווח לנו ספציפית על אף מקרה של אישה שבאמת נאלצה לעסוק בזנות, אבל כן היו מקרים בודדים של נשים שהיו חשופות לאיזו שהיא מצוקה – אם משום שהן גרו עם מספר גברים בדירה אחת ואם משום שנכפה עליהן להתארס לגבר כזה או אחר בקהילה.
<יסמין קונפינו: המקרים האלה טופלו אד-הוק, זאת אומרת באופן מיידי והועברו למקלט, גם על חשבון מקומות ששמורים לעדות ולכן אנחנו כן פתרנו את הבעיה והתמודדנו איתה.
<יסמין קונפינו: בנוסף, מהרגע שבדצמבר 2013 הוקם מקלט טספא, מיד הועברו לשם כל הנשים שהמתינו בקהילה והבעיה נפתרה כליל.
<יסמין קונפינו: ולראייה יש לנו היום בעצם 106 מקומות בסך הכל במסגרות, המסגרות מאד מאד הורחבו, וכאשר קיימים היום מקומות פנויים לנשים נוספות – לא כל הנשים בוחרות להיכנס למקלטים.
<יסמין קונפינו: יש היום נשים שנמצאות בקהילה ומעדיפות לשמור על אורח החיים שלהן שם.
דוד צור: יפה, אוקיי.
דוד צור: סגן השר.