GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<יפעת בלפר: אחת, המועד לפיטורים נקבע ביום שהעובדת יולדת.
<יפעת בלפר: אבל ביום שהעובדת יולדת היא כבר בחופשת לידה, וכפי שרבקה אמרה, בחופשת לידה החוק לא מתיר כלל לפטר את העובד.
<קריאה: זה ערב חופשת הלידה.
<יפעת בלפר: בנוסף לזה, הפיטורים הם למעשה רטרואקטיביים: מיום הלידה, רטרואקטיבית ליום שהוא ערב היציאה לחופשת הלידה; בעוד החוק אומר במפורש שאסור פיטורים רטרואקטיביים, אלא אך ורק במקרים מאוד מסוימים שמפורטים בחוק, וזה לא אחד מהם.
<יפעת בלפר: למעשה, אנחנו חושבות שמהבחינות האלה הפרקטיקה הזאת נעדרת סמכות, ובנוסף לזה, אם הפיטורים הם אכן מוצדקים ואינם עולים בקנה אחד עם החריגים למתן פיטורים, אז אין מקום לפטר עובדת ערב יציאתה לחושפת לידה, ולמעשה נפגמת הזכות המהותית שלה, הזכות שעולה מהחוק הזה, שזו הזכות לעבודה, עבודה בפועל, שזה הדבר העיקרי אולי שיכול להוביל בחזרה להשתלבות שלה בשוק העבודה.
<יפעת בלפר: אנחנו גם חושבות שנכון לפרסם את ההחלטות החשובות של הממונה, זה מידע שהוא חשוב, חשובה שתהיה עליו בחינה וחשיבה ציבורית וחברתית, וגם איזשהו סוג של פיקוח, וגם, זה מידע שהוא חשוב לציבור המעסיקים והעובדות, שרובן לא יודעות את הזכויות שלהן.
עליזה לביא: אני רוצה לבקש ממך להצטרף לשולחן העגול.
<יפעת בלפר: אני ממשרדה של קרן בר-יהודה, שלא נמצאת היום.
עליזה לביא: אני מאוד אשמח, קרן היא ידידה ידועה של הוועדה.
עליזה לביא: אנחנו עוד מעט נסיים.
עליזה לביא: יש פה ב-11:30 מפגש עם נשות דיפלומטים בישראל, ואני מזמינה אתכן להצטרף.
עליזה לביא: אני לא יודעת מה לספר להן על הוועדה שהייתה הבוקר.
<קריאה: תשמיטי את הדיון הזה.
<קריאה: אצלן הבעיות הרבה יותר חמורות.
<קריאה: אפשר לומר את האמת, זה משהו אוניברסאלי.
עליזה לביא: אני לא יודעת אם זה אוניברסאלי או לא, אבל גיסתי, כשהייתה מטעם המדינה בשליחות באוסטריה, היא אמרה לי שכשהיא באה ללדת זה היה יום חג של הגניקולוג שלה, כי אין לו הרבה לידות.
עליזה לביא: ואם יש שם לידות, זה בעיקר של נשים טורקיות, לא של נשים ילידות וינה.
עליזה לביא: אז אולי גם על זה אנחנו צריכות לדבר, כי אולי זו ברירת מחדל של נשים באירופה נוכח המציאות הקשה.
עליזה לביא: אבל אנחנו לא מוותרות, אנחנו יולדות, אנחנו רוצות משפחות, ולא יכול להיות שהמרחב הציבורי יחליט בשבילנו כמה ילדים ללדת.
עליזה לביא: אני חייבת לסיים את הישיבה, תכף נקרא את ההחלטות, אבל לפני כן, עורכת דין עירית גזית מ"ויצו", בבקשה.
<עירית גזית: אם דיברנו על מה נשאר מחוץ לדיון כאן, אז כל אותן נשים שאו לא מתקבל היתר לפטר אותן או שלא פונים לפטר אותן אבל מנסים לגרום להן בדרכים שונות להסכים לפיטורים או להתפטר – זה משהו שאין כרגע לממונה סמכות לגביו.
<עירית גזית: זו פגיעה במשרה שלה או בתנאי העבודה שלה שלא פוגעת בשכר, ולכן לא צריך לקבל על זה היתר.
<עירית גזית: אבל התופעה הזאת של התנכלות תוך כדי היריון היא פשוט תופעה איומה.
<עירית גזית: אנחנו מקבלות המון פניות כאלה בשנה, ויש גם הצעת חוק שהנחנו אותה גם בכנסת הקודמת וגם בזו, עם זהבה גלאון, שתכפיף לממונה גם את השינויים בתנאי העבודה שאין בהם פגיעה בהיקף המשרה, מכיוון שזה שוק פרוץ לחלוטין, והדרכים היצירתיות להיפטר מעובדות הן באמת.
<עירית גזית: .. המציאות עולה על כל דמיון: להושיב אותן במטבח שמכינים בו את הדגים, להפוך את הכיסא שלה לפינת עישון, לקחת ממנה את המפתח כדי שהיא תחכה בחוץ עד שמישהו יבוא ויפתח לה את המשרד, להושיב אותה בחדר הישיבות בלי מחשב ובלי שום דבר, לבהות בקירות.
עליזה לביא: אני לא מבינה, לאנשים האלה אין נשים?
עליזה לביא: אין להם בנות?
<קריאה: גם אנחנו, כשאנחנו בכיסא של מעסיקה, יש לנו הסתכלות אחרת כשאנחנו רוצות שהעסק שלנו ישרוד, צריך לזכור את זה.
עליזה לביא: זאת הערה נכונה.
<בת-חן משינסקי אבן: סליחה, אפשר לדבר כאן על הנשים שלא פונות בכלל כי הן לא מודעות בכלל לאפשרות להגיע למקומות האלה?
עליזה לביא: עורכת דין בת-חן משינסקי אבן, בבקשה.
<בת-חן משינסקי אבן: תודה.
<בת-חן משינסקי אבן: אני מעמותת "טבקה", לסיוע לעולי אתיופיה.
<בת-חן משינסקי אבן: חשוב מאוד לזכור שאנחנו מדברים כאן על נשים שמודעות, נשים שיודעות, נשים שפונות.
<בת-חן משינסקי אבן: 161 פניות לאכיפה הפלילית זה מספר מזערי.
<בת-חן משינסקי אבן: אם ב"ויצו" מגיעות פניות של אלפי נשים, אז אצלנו, בעמותת "טבקה" - - -
<בת-חן משינסקי אבן: יש לנו מספר פניות קטן מאוד יחסית, אבל היה כאן נציג של עמותת "ידיד" שסיפר על 128 פניות, כשמתוכן 80% זה יוצאות אתיופיה.
<בת-חן משינסקי אבן: אני מדברת על כך שבשנת 2011 דובר בוועדה הזאת, על ידי עורכת הדין ג'נט שלום ממשרד התמ"ת, על תרגום של חוברת לשפה האמהרית והשפה הרוסית.
<בת-חן משינסקי אבן: אין שום הנגשה של המשרדים האלה, של הזכויות האלה, ליוצאות אתיופיה, וכך לדעתי זה - - -
<קריאה: זה ממש לא נכון, יש לנו חוברת ברוסית.
<בת-חן משינסקי אבן: אני דיברתי כרגע על יוצאות אתיופיה.
<בת-חן משינסקי אבן: אוקיי, אז ברוסית יש, אבל לשפה האמהרית שום דבר לא תורגם לעולם.
<בת-חן משינסקי אבן: אנחנו מדברים על נשים שהן עובדות קבלן, נשים מוחלשות, שלא מגיעות אפילו לדעת את הזכויות שלהן, ואין להן כל דרך להגיע לזה.
<בת-חן משינסקי אבן: אם ליושבת-ראש הוועדה הנכבדת היה קשה להבין איך זה עובד מבחינה בירוקרטית, אז לאישה מהרחוב, אישה רגילה, בטח שאין לה כל אפשרות לדעת מה לעשות.
<בת-חן משינסקי אבן: ההנגשה מאוד חשובה.
עליזה לביא: אנחנו נפתור את זה, אנחנו הולכות לפתור את זה.
<אורית קוגמן הררי: יש לי רעיון פרקטי לגבי זה.
<אורית קוגמן הררי: אני נורית קוגמן הררי, מהלשכה המשפטית בהנהלת בתי המשפט.
<אורית קוגמן הררי: כמדומני יש בכל משרד או מקום עבודה ממונה על חוק הטרדה מינית.
<אורית קוגמן הררי: אפשר להפוך את לממונה על זכויות הוריות או זכויות של נשים בכלל.
<אורית קוגמן הררי: למה לצמצם את זה להטרדה מינית?
<אורית קוגמן הררי: למה לא - - -
עליזה לביא: את ממש בראש שלנו, כי אני לא מבינה למה לא ללכת כמו בכיוון של הטרדות מיניות, ששם כל מעסיק מעל 25 צריך לפרסם את הנושא של הטרדות מיניות.
עליזה לביא: שיהיה אותו דבר לגבי חוקי עבודה, בטח חוקי עבודה שנוגעים לנושאים של נשים.
עליזה לביא: זה צריך להיות חוק - - -
<ציונה קניג יאיר: יש הצעת חוק לממונה על שוויון הזדמנויות בעבודה, של רן מלמד.
עליזה לביא: טוב, אני חייבת לסגור את הישיבה, יש לי אורחות ב-11:30.
עליזה לביא: גברתי, רצית להעיר משהו?
<גנית לב-ארי: קוראים לי גנית, אני עובדת ברשות השידור, אני עיתונאית וממונה על מעמד האישה בשמונת החודשים האחרונים.
<גנית לב-ארי: אני רוצה להגיד שבתפקיד שלי אני אחראית גם על כל הנושא של היריון, פריון וכולי.
<גנית לב-ארי: כל הסיטואציה – שוויון הזדמנויות, שכר ועוד – והעובדה שהתפקיד הזה פרוץ באופן שהוא פרוץ, זה לא מאפשר קידום נשים, ונשים אכן לא מגיעות לעמדות מפתח.
<גנית לב-ארי: כל הנושאים שהעליתם פה הם בעייתיים.
<גנית לב-ארי: אני חושבת שאם המחוקק כבר שם תפקיד כזה – ואני מודה שבתור עיתונאית תמכתי בחוק הזה מאוד בשנים הראשונות.
<גנית לב-ארי: ..
<גנית לב-ארי: אני לא האמנתי לגודל הפער בין מה שהחוק אומר לבין היישום שלו בשטח.
<גנית לב-ארי: זו סיטואציה שבלתי אפשרי לעבוד בה, הן מבחינת תקציב, ועוד.
<גנית לב-ארי: זה פשוט ג'גלינג, וטלילה יודעת את זה, אני מרימה אליה טלפון עשרות פעמים ביום.
<גנית לב-ארי: זה מעמיד אותנו בסיטואציה בלתי אפשרית.
<גנית לב-ארי: לי יש פה כובע גם של גוף ציבורי, ובגלל שאנחנו גוף סטטוטורי גם איזשהו פן פרטי, ולכן אני יכולה להבין את שני הצדדים.
עליזה לביא: רבקה, בבקשה.
<רבקה מקובר: אני מבקשת לומר רק דבר אחד.
<רבקה מקובר: עלו כאן דברים מאוד חשובים ומהותיים, וקטונתי מלהביע עמדתי לגבי דברים כל כך עקרוניים.
<רבקה מקובר: אני רוצה לחזור לחלק של אגף ההסדרה.
<רבקה מקובר: מסך כל מה שקורה, 1,000 מעסיקים פונים לבקש היתר.
<רבקה מקובר: 1,000 מעסיקים מכלל המעסיקים בשוק.
<רבקה מקובר: אין בפניי נתונים מי לא ניגש, למה לא ניגש או מי לא מתלונן.
<רבקה מקובר: אני מדברת רק על אלה שפונים.
<רבקה מקובר: אני מעידה כאן ועכשיו שגם אם זה נראה מוגזם ש-60% קיבלו היתרים בגלל בעיות כאלה ואחרות – אנחנו לא מדברים באחוזים, כל תיק אצלנו הוא ברומו של עולם.
<רבקה מקובר: ואף אחד לא חושד בנו שאנחנו מוכווני מטרה למעסיקים.
<רבקה מקובר: וכל אלה שלא פונים, אולי לא פונים בגלל שהם יודעים שההיתכנות שלהם לקבל היא מאוד קטנה אם זה לא באמת במצב המתאים.
<רבקה מקובר: אבל לבוא ולהגיד ש"כל הנשים בהיריון..." – מדובר ב-1,000 מעסיקים, שרובם נמצאים במצב שאין היתכנות לאכיפת החוזה, אין היתכנות שימשיכו, וזה לא קשור להיריון בכלל.
<קרן גרינבלט: אנחנו נשמח אם תפרסמו את הנתונים של כמה פניות סגרתם על סמך זה שהם לא חושבים שיש להם סיכוי.
<קרן גרינבלט: נשמח אם תפרסמו את מספר הפניות שלא מבשילות לכדי תיקים.
<רבקה מקובר: אוקיי, אני רושמת לפניי.
עליזה לביא: אני רוצה לסכם את הישיבה.
עליזה לביא: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע ונתן את האינפוט שלו לנושא כל כך כאוב, מביך אפילו, משום שאני לא העליתי על דעתי כשהגעתי לתפקיד יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה עד כמה הדברים פרוצים.
עליזה לביא: היו דברים שרציתי לבוא ולקדם אותם, אבל אני מגלה כל פעם מחדש את החצר האחורית, שאמורה להיות החצר הקדמית של החברה בישראל.
עליזה לביא: כי, לכאורה, היו פה גברים ונשים לפניי, שהבינו, ותיארו, ונתנו כלים, וחוקקו, והעלו, למודעות, ומינו אנשים לתפקידים שלא היו קודם – אבל המציאות טופחת על פנינו.
עליזה לביא: הפחד של הצלם שדיבר איתי אתמול, גבר בן 35, מתל-אביב, מרכז הארץ, יליד ישראל, שיש לו תפקיד ולאשתו יש תפקיד – והם מפחדים להביא ילד לעולם.
עליזה לביא: הפחד הזה לא ברור לי, הוא לא צריך להיות בישראל של 2014, אני לא אתן לו להמשיך.
עליזה לביא: לא יעלה על הדעת שהיריון של אישה יהיה מחלה, והיא תיתפס כאזרחית סוג ב' בעולם העבודה.
עליזה לביא: זה לא יעלה על הדעת, ואנחנו נעשה את הכול כדי שזה לא ימשיך.
עליזה לביא: ואם יש פה אנשים שלא מבינים את זה, אנחנו נדאג שהם יבינו את זה.
עליזה לביא: הוועדה לקידום מעמד האישה רואה בדאגה את האחוז הגבוה של ההיתרים הניתנים לפיטורים של נשים בהיריון על ידי משרד הכלכלה, וסבורה כי הדבר מקרין על התחושה הקשה והחשש של הורים, של נשים, מהרחבת המשפחה.
עליזה לביא: ופה אני רוצה להרחיב: זה לא רק ההיריון, זה גם עולם העבודה, האפשרויות שייחסמו בפני הנשים, אי-קידום ועוד ועוד.
עליזה לביא: נקודה שנייה.
עליזה לביא: הוועדה תקיים שולחן עגול בשיתוף ארגוני הנשים, משרד הכלכלה והמעסיקים, לבחינת הנושא.
עליזה לביא: אנחנו נתכנס בעוד שלושה שבועות לשולחן העגול.
עליזה לביא: אנחנו גם נוציא קול קורא.
עליזה לביא: כל ארגון, חוקר או חוקרת שיש להם ניירות עמדה, הצעות, יוזמות, גם דברים שהעליתם תוך כדי הישיבה, נשמח לקבל את זה כתוב לקראת השולחן העגול, כדי שנהיה תכליתיים.
עליזה לביא: אני לא רוצה לבוא ולשמוע מההתחלה את כל המונולוגים קורעי הלב, אנחנו רוצים לראות איך אנחנו ממשיכים הלאה.
עליזה לביא: הוועדה תפעל להנגשת והעלאת המודעות של העובדות לזכויות לפי חוק עבודת נשים, על ידי תיקון חקיקה, שבו נחייב מקומות עבודה לפרסם ולהסביר בשפות השונות את חוק עבודת נשים ושוויון הזדמנויות בעבודה.
עליזה לביא: הוועדה תקיים ישיבה בהשתתפות שר הכלכלה, ונוציא על כך הודעה בהקדם.
עליזה לביא: אני שוב חוזרת ואומרת: אנחנו פה בשביל לשנות.
עליזה לביא: אני יודעת – לא מקווה, יודעת – שבשנה הבאה, כשתציגו את הנתונים שלכם, תמונת המצב תהיה אחרת.
עליזה לביא: תודה רבה לכם, יום טוב.
עליזה לביא: אני פותחת את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי.
עליזה לביא: יום שני, ג' באדר א' התשע"ד, ה-3 בפברואר 2014.
עליזה לביא: על סדר היום דיווח היוהל"ן בנושא הטרדות מיניות ושירות נשים בצה"ל נוכח ועדת שקד שמסכמת את הדיונים שלה במושב האחרון כמובן גם בנושא משך שירות נשים וההשלכות שנובעות מכניסה מואצת של חרדים לצבא.
עליזה לביא: אנחנו למעשה נחלק את הדיון שלנו לשני חלקים כאשר בחלק הראשון היוהל"ן תציג את הנושא של ההטרדות המיניות, את הדיווח הקבוע השנתי, ולאחר מכן נעבור לנושא השני.
עליזה לביא: כמו בכל ישיבת ועדה שלנו, אני מבקשת ממך, רחל טבת ויזל, לפתוח את הישיבה שלנו בדמות של אישה והאמת שאני סקרנית לשמוע במי בחרת.
<רחל טבת ויזל: תודה לחברת הכנסת עליזה לביא.
<רחל טבת ויזל: אני בוחרת בגברת אסתר הרליץ שהיא לא כל כך מוכרת אבל אני אספר עליה.
<רחל טבת ויזל: חשבת שאבחר על דבורה הנביאה או על מישהי אחרת אבל אני אלך על מישהי יותר קרובה אלינו.
<רחל טבת ויזל: אני ארצה גם קצת להפוך את הסדר ואז אני אסביר איך אני מקשרת.
<רחל טבת ויזל: אני ארצה לדבר קודם כל על שירות הנשים ואחר כך להגיע לנושא של פגיעה על רקע מיני וכך אהפוך קצת את סדרי העדיפויות ולומר למה אני מזכירה את אסתר הרליץ.
<רחל טבת ויזל: אסתר הרליץ היא ילידת ברלין, שנת 1921, האישה הראשונה שמונתה לשגרירה.
<רחל טבת ויזל: היא הייתה שגרירת ישראל בדנמרק, הייתה חברת כנסת מטעם המערך, הייתה קונסולית של ישראל בניו יורק, אבל מה שמעניין לגבי אסתר ולמה היא מבחינתי מודל וחשובה לי דווקא היום זה כי אסתר עלתה לארץ ב-1933, לאחר העלייה של הנאצים, הצטרפה להגנה כבר כנערה וב-1942, עת הבריטים קראו לנשים היהודיות בארץ ישראל להצטרף ל-ATS – לחיל העזר הנשי בצבא – היא הייתה מהחלוצות והמקימות שאמרה שאנחנו הולכים לצבא הבריטי על מנת לסייע לו נגד הנאצים, על מנת לסייע ליהודים שנמצאים באירופה.
<רחל טבת ויזל: למעלה מ-3,000 נשים – מדברים על 3,400 נשים – הלכו יחד עם אסתר לצבא הבריטי והיו בשליחויות שונות.
<רחל טבת ויזל: אנחנו מכירים את חנה סנש, אבל לא היא המרכזית שם.
<רחל טבת ויזל: אני מזכירה דווקא אותה כיוון שבזכותה של אסתר הרליץ ובזכותן של 3,000 הנשים האלה שידעו לפרק נשק, ידעו מה זה ארגון צבאי, ידעו מה לעשות, ב-1948 עת בן-גוריון מדבר על צבא הגנה לישראל, הוא מדבר על צבא עם נשים וצבא עם נשים נולד מזה שהיו נשים בהגנה, שהיו נשים לוחמות, היו נשים שידעו איך לנסוע בקומנדקר או איך לסייע כאחיות בקרבות ואסתר הייתה אחת המובילות.
<רחל טבת ויזל: היא התבקשה על ידי בן-גוריון להיות חלק מקבוצת הנשים, מתוך קבוצת הנשים שהיו בבריגדה, ולהקים את חיל הנשים.
<רחל טבת ויזל: הם קראו לזה חיל עזר נשים והיא סיפרה לי – לפני שבועיים נפגשנו כי אנחנו עושים להן יום הוקרה - שבן-גוריון אמר לה, מה פתאום חיל עזר נשים, תקראו לזה חיל נשים בלי עזר.
<רחל טבת ויזל: כך נולד ה-ח"ן, כך נולד כל מוסד חיל הנשים.
<רחל טבת ויזל: מבחינתי היא פורצת דרך משמעותית שלא כל כך מכירים אותה.
<רחל טבת ויזל: היא פורצת דרך ובגללה יש נשים בצבא הגנה לישראל, בגללה ובגלל החברות שלה.
<רחל טבת ויזל: בן-גוריון ב-1948 דיבר על חובת השירות לנשים, וזה יוביל אותי כבר לנושא של שירות נשים בצה"ל, דיבר על כך שבמדינה החדשה שיוצאת לדרך שאם לא יהיה שוויון בחובות, לא יהיה שוויון בזכויות ולכן נשים צריכות להיות שם.
<רחל טבת ויזל: הוא דיבר על כך שלנשים יש את הידע כאשר מקימים צבא חדש ולכן אין מנוס אלא שנשים תהיינה בו.
<רחל טבת ויזל: לכן היא הייתה ממקימות חיל הנשים ב-1948.
<רחל טבת ויזל: היא נקראה מהר מאוד לשירות במסגרת משרד החוץ ולכן אנחנו פחות שומעים עליה בתולדות הנשים בצבא הגנה לישראל, אבל היא אישה מאוד משמעותית בכך שיש נשים בצה"ל.
<רחל טבת ויזל: במסגרת יום האישה הבינלאומי ב-5 למרץ מקיימים אירוע גדול ומתכוונים לכבד את נשות הבריקדה שעדיין נמצאות.
<רחל טבת ויזל: אסתר כמובן תהיה ותהיה גם גברת חנה מרון שתחגוג תשעים וגם הייתה בבריגדה.
<רחל טבת ויזל: יש לנו קבוצה משמעותית שיש מה ללמוד ממנה כאישה במדינה ובהחלט כפורצת דרך.
<רחל טבת ויזל: מה שיפה הוא שהיום גברת הרליץ שהיא כבר בת תשעים פלוס מעורבת עד מאוד במה שקורה עם נשים גם בצה"ל.
<רחל טבת ויזל: אנחנו מקבלות ממנה אחת לכמה חודשים טלפון והיא מבקשת שנבוא לדבר.
<רחל טבת ויזל: היא לא תמיד זוכרת על מה דיברנו בפעם הקודמת, אבל אנחנו מדברות אחת לכמה חודשים על מה צריך לעשות, איך להתקדם, צריכות להיות לוחמות, צריכות להיות יותר לוחמות או פחות.
<רחל טבת ויזל: היא ממש מעורבת עד עצם היום הזה.
<רחל טבת ויזל: לכן אסתר הרליץ היא הדמות שלי.
<רחל טבת ויזל: ברשותך אני אתחיל עם איזושהי סקירה לגבי שירות נשים.
עליזה לביא: את מעדיפה להתחיל בשירות נשים.
<רחל טבת ויזל: כן, כיוון שהפגיעה על רקע מיני הוא נושא שקשור לשירות הנשים אבל אני לא רוצה לצבוע את כל שירות הנשים בצה"ל דווקא בפגיעה על רקע מיני.
<רחל טבת ויזל: אני חושבת שמבחינת סדרי העדיפויות, זה חשוב וזה חשוב, אבל קודם כל נציג היכן נמצאות הנשים, באיזה מערכים הן נמצאים ומזה נבין את הדילמות של המפגש בין גברים ונשים בתוך הצבא.
<רחל טבת ויזל: נקדיש לזה את הזמן המתאים, הגענו עם נתונים והדברים יוסברו, אבל אני חושבת שצריך להפוך את סדר הדברים.
עליזה לביא: מקבלת את הבקשה.
עליזה לביא: אנחנו נתחיל עם הנושא של הפיזור והפילוחים, אבל ברשותך גם את הכיוון העתידי בעקבות הדיונים האחרונים בוועדת פרי וכמובן בוועדת שקד.
<רחל טבת ויזל: אני אתחיל עם שירות הנשים ומשם אנחנו נגיע לפגיעה על רקע מיני.
<רחל טבת ויזל: כמו שהזכרתי, לא סתם פתחתי באסתר הרליץ, בן-גוריון עם קום המדינה ב-1948 קובע בחוק שירות ביטחון שירות חובה לנשים.
<רחל טבת ויזל: חברת הכנסת לביא יודעת כבר כי דיברנו על זה אבל אני לא חושבת שכולם יודעים שאנחנו המדינה היחידה בעולם בה יש חוק שירות חובה לנשים.
<רחל טבת ויזל: שמענו שגם בצ'אד אבל אנחנו לא באמת יודעים שזה נכון.
<רחל טבת ויזל: יש מדינה נוספת שהולכת להצטרף אלינו, נורבגיה, שעומדת להעביר חוק בפרלמנט הנורבגי, חוק שירות חובה לנשים, מתוך תפיסה של שוויון.
<רחל טבת ויזל: כשאנחנו התחלנו עם זה, התפיסה הייתה תפיסה לא רק של שוויון אלא בעיקר תפיסה של ביטחון, שיש צורך בנשים האלה, שאי אפשר בלי הנשים שתהיינה חלק מהעניין.
<רחל טבת ויזל: כאשר יצאנו לדרך, יש שתי תפיסות שהיו לנו בעייתיות ואתן אנחנו מתמודדים עד היום הזה וזה קושר אותנו למה שקורה בימינו, כולל הנושא של הארכת משך השירות.
<רחל טבת ויזל: יש שתי תפיסות שהיו בעייתיות בתחילת הדרך.
<רחל טבת ויזל: האחת, מה הנשים עושות.
עליזה לביא: או מה נותנים לנשים לעשות.
<רחל טבת ויזל: לא, מה לפי החוק הנשים צריכות לעשות.
<רחל טבת ויזל: לפי החוק.
<רחל טבת ויזל: הייתה רשימה של מקצועות שהנשים עשו אותם, מה שהיום אנחנו אומרות תומכות לחימה, אחיות, סיעוד, דברים מסוג הזה.
<רחל טבת ויזל: המקסימום הקרבי שהיית יכולה להיות זה נהגת וגם לא בקו קדמי.
עליזה לביא: מאז יש התפתחות בחקיקה.
<רחל טבת ויזל: יש התפתחות בחקיקה.
עליזה לביא: נגיד בוקר טוב לחברת הכנסת פנינה תמנו-שטה ולחברת הכנסת שולי מועלם שהצטרפו אלינו.
<רחל טבת ויזל: זאת הייתה קביעה אחת ב-1948.
<רחל טבת ויזל: הקביעה השנייה הייתה לגבי משך שירות שונה לגברים ונשים, שעוד רגע אני אגע בזה.
<רחל טבת ויזל: בעוד שבנושא הקביעה שנשים עושות תפקידים מסוימים התקדמנו בצורה דרמטית.
<רחל טבת ויזל: אני מזכירה לכם את בג"ץ אליס מילר ב-1995 ולא נחזור אליו עכשיו, בשנת 2000 שינוי משמעותי לחוק שירות ביטחון ובשנת 1982 ביטול האיסור על נשים לחצות קווי אויב.
<רחל טבת ויזל: מי שחושב במדינה, ויש עוד הרבה שחושבים, שלנשים אסור לחצות קווי אויב, ב-1982 זה כבר בוטל.
<רחל טבת ויזל: בשנת 2000 נפתחו כל המקצועות לנשים באופן עקרוני.
<רחל טבת ויזל: חוק שירות ביטחון קבע בתיקון מאוד משמעותי שקיבלה כנסת ישראל שאומרת שדין יוצא צבא אישה כדין יוצא צבא גבר להשתבץ בכל תפקיד ותפקיד ומלבד – זה סעיף סל, כמו שהכנסת יודעת לעשות כמעט על כל דבר – שאי שיבוצה בתפקיד לא קשור לאופיו ומהותו של אותו תפקיד.
<רחל טבת ויזל: מה זה אופיו ומהותו?
<רחל טבת ויזל: בעיקר תפקידים שמבחינה פיזית סברו שיש איזושהי מגבלה.
<רחל טבת ויזל: עם השנים הלכנו והרחבנו את מספר המקצועות שנכנסים בהם יש שוויון לנשים וגברים.
<רחל טבת ויזל: כיום פתוחים 92 אחוזים מהמקצועות לנשים.
<רחל טבת ויזל: נפתחו במהלך השנים האחרונות – אני מדברת על חמש-שבע שנים אחרונות - ונפתחים עד היום מקצועות נוספים לנשים שהיו סגורים בפניהן, חלקם מתחום הלחימה, כך שנפתחו יחידות לוחמות כמו קרקל, תותחנים, הגנה אווירית כיפת ברזל, עוקץ, סנפיר, חובלות, קורס טיס ועוד מקצועות של לוחמה ועוד מעט נדבר על המספרים.
<רחל טבת ויזל: מצד שני נפתחו מקצועות נוספים שהיו בהם חסמים לנשים, חסמים לא ברורים, חלקם נבעו ממשך ההכשרה.
<רחל טבת ויזל: לדוגמה, מדריכת סימולטור או פקחית טיסה, מקצוע שדורש הכשרה ארוכה מאוד ואם ההכשרה היא כל כך ארוכה כמעט ולא נשאר משך שירות.
<רחל טבת ויזל: באותו תיקון לחוק שירות ביטחון נוספה פסקה שאומרת שנשים שמשרתות בתפקידים מסוימים שהכנסת קובעת אותם, משרתות שלוש שנות שירות חובה כמו הגברים ואז יש לנו בתוך הרשימה הזאת את כל אותם מקצועות שמחייבים הכשרה ארוכה.
<רחל טבת ויזל: רוב מקצועות הלוחמה מחייבים הכשרה ארוכה אבל זה לא רק זה אלא זה יכול להיות, כמו שאמרתי, מקצועות נוספים.
<רחל טבת ויזל: זה לגבי רשימת התפקידים.
<רחל טבת ויזל: אם אנחנו מסתכלים על התמהיל של התפקידים במשך השנים, האם התקדמנו, הלכנו אחורה והיכן אנחנו עומדים, מבחינתי התקדמנו.
עליזה לביא: כמה אחוזים מהשנים משרתות שלוש שנים?
<רחל טבת ויזל: אני אסביר.
<רחל טבת ויזל: המקצועות בהם משרתים שלוש שנים אלה בעיקר מקצועות הלוחמה.
<רחל טבת ויזל: הקצ' במידה מסוימת הוא שבשירות של שלוש שנים, זה שירות על פי התנדבות ולכן זה אומר שאני לא יכולה לשבץ היום נשים במקצועות הלוחמה על פי צורכי צה"ל אלא רק בהתנדבות.
<רחל טבת ויזל: לכן המספרים הם נמוכים.
<רחל טבת ויזל: כיום אחוז הלוחמות עומד על בין שניים לשלושה אחוזים, שזה אחוז לא גבוה מבחינתנו.
<רחל טבת ויזל: יש עלייה מאוד משמעותית משנה שעברה לשנה של מאות נשים, אבל אנחנו עדיין מדברים על אחוזים בודדים.
פנינה תמנו: סליחה על שאלת בורות.
פנינה תמנו: מה זאת אומרת על בסיס התנדבות?
פנינה תמנו: זה לא יהיה אותו מסלול שיש לגברים על פי חובה אלא זה שהן מאריכות את השירות זה בהתנדבות?
<רחל טבת ויזל: לפי חוק שירות ביטחון, סעיף 16(א) לחוק שירות ביטחון, אישה יכולה לשרת שלוש שנים בתפקידים שמנתה הכנסת רק אם היא מתנדבת לשירות לשלוש שנים ולתפקיד המסוים הזה.
<רחל טבת ויזל: זאת אומרת, הדוגמה הקלאסית מבחינתי היא נשים שמשרתות בכיפת ברזל.
<רחל טבת ויזל: זה מקצוע שמחייב שירות של שלוש שנים כי ההכשרה היא מאוד מאוד ארוכה ואז הן צריכות להתנדב לשלוש שנים.
<רחל טבת ויזל: זה אומר שכאשר אני מתכננת כוח אדם, אני לא יכולה לתכנן עכשיו שחמישים אחוזים מכוח האדם בהגנה אווירית תהיינה נשים כי הן רק מתנדבות.
<רחל טבת ויזל: מספר המתנדבות לתפקידים של שלוש שנים הוא נמוך מאוד.
פנינה תמנו: חבל שזה צריך להיות בסטטוס של מתנדבת.
פנינה תמנו: ברגע שאישה בחרה ללכת על מקצוע שדורש שלוש שנות שירות, זה אמור להיות שווה לשירות של הגברים.
פנינה תמנו: אני לא מבינה למה עדיין היא בגדר מתנדבת.
<רחל טבת ויזל: את צודקת לחלוטין.
<רחל טבת ויזל: זה בדיוק מה שאנחנו אומרים.
<רחל טבת ויזל: אני אומרת את מה שאת אומרת.
<רחל טבת ויזל: עוד רגע נדבר על משך השירות.
<רחל טבת ויזל: כשדיברנו על בן-גוריון ואמרנו שיש פער בין שנתיים לשלוש, שזה אחד הפערים בין גברים לנשים – נשים שנתיים וגברים שלוש שנים, עוד לא הגענו לנושא הזה אבל עוד מעט נדבר עליו – זה פער משמעותי במקצועות אליהם משתבצות הנשים.
<רחל טבת ויזל: יש תפקידים שהם תפקידים של שלוש שנים או שנתיים ושמונה חודשים, תפקידים שמחייבים משך שירות ארוך.
<רחל טבת ויזל: כל עוד היא מתנדבת ואני לא יכולה לכפות עליה להגיע לתפקיד הזה, אני לא יכולה לשבץ אותה בתפקיד הזה ואני מראש לא יכולה לבנות על כך שאני קובעת.
<רחל טבת ויזל: אני לא יכולה היום לקבוע.
<רחל טבת ויזל: אם תדברו על חיל האוויר, מבחינתם אפשר לקבוע שחמישים אחוזים תהיינה נשים בהגנה אווירית.
<רחל טבת ויזל: הגנה אווירית הוא מערך נטול איזה שהן סטיגמות מגדריות, נשים יכולות לשרת שם ולהתקדם.
<רחל טבת ויזל: בוועדה לשוויון בנטל היה הרמטכ"ל ואמר שמבחינתו אין שום מניעה שאישה תהיה ראש מערך ההגנה האווירית.
<רחל טבת ויזל: אין סיבה שלא, אבל אני צריכה לתכנן.
<רחל טבת ויזל: אם הן מגיעות בהתנדבות בלבד, וכרגע החוק קובע שהן מגיעות בהתנדבות – לא צה"ל אלא החוק - כשהן מגיעות, הן משובצות.
<רחל טבת ויזל: היום כל אישה שמתנדבת לתפקיד לוחמה, הפער בין שנה שעברה לשנה הוא שפתחנו בצורה שכל מי שמתנדבת לתפקיד לוחמה והפרופיל הרפואי שלה מתאים לפי הדרישות של התפקיד, היא נכנסת והיא שם.
<רחל טבת ויזל: דיברתי אתכם על עלייה מאוד מאוד דרמטית במספר הנשים הלוחמות שהם עדיין באחוזים נמוכים.
<רחל טבת ויזל: עד היום היה גיבוש אבל אמרנו שנבטל את הגיבוש ונלך כמו הגברים.
<רחל טבת ויזל: לגברים לרוב המקצועות אין גיבוש, לרוב מקצועות הלוחמה אין גיבוש ואמרנו שנבטל את הגיבוש כך שאישה שרוצה להיות לוחמת, היא תבוא, בהתחלה ניתן לה איזה שהן העצמות שקשורות גם לממד הפיזי וגם לממד המנטלי והיא תעשה את המקסימום על מנת שתוכל להיות לוחמת.
<רחל טבת ויזל: זה עדיין לא מגדיל את המספרים בצורה דרמטית מכיוון שעדיין היא מתנדבת לשלוש שנים.
שולי מועלם-רפאלי: השאלה אם יש אפשרות לעשות מעין מסלול שמזמין אותן לזה בידיעה שהן צריכות להוסיף שירות.
שולי מועלם-רפאלי: אני שומעת מבנות שפונות אלי, מנשים צעירות שפונות אלי שהן מוזמנות למבדקים לקורס טיס.
שולי מועלם-רפאלי: אולי גם נזמין אותן למערך ההגנה האווירית.
<רחל טבת ויזל: יש לנו בשש פעימות בשנה הזמנות של כל הבנות ברות הגיוס בצה"ל לבוא ליום הסברה מרוכז בנושא לחימה.
<רחל טבת ויזל: בדיוק בשבוע שעבר עשינו שבוע.
<רחל טבת ויזל: יש להן זמן במשך שבוע שלם להגיע והן מגיעות.
<רחל טבת ויזל: יש ביתני חילות כמו אצל הגברים.
<רחל טבת ויזל: אתם תראו לוחמות צעירות מגיעות מכל גוף וגוף כמו קרקל, תותחנים, מג"ב ששולחים את הלוחמות על מנת לעשות שיווק.
<רחל טבת ויזל: יושבים באותו יום עם מאבחנת – כמו שהבנים עושים – ועושים ראיון אם היא מתאימה ללוחמה.
<רחל טבת ויזל: הרעיון הוא לשלב.
<רחל טבת ויזל: מי שרוצה לבוא ללוחמה, תבוא ללוחמה.
<רחל טבת ויזל: אנחנו מדברות על מספרים והבטחתי לחברת הכנסת לביא מספרים.
<רחל טבת ויזל: עדיין האחוזים הם נמוכים ועוד רגע נדבר על הארכת משך השירות כי יכול להיות שזה יעלה את המספרים.
<רחל טבת ויזל: כיום מי שרוצה להגיע ללחימה, מגיעה ללחימה.
עליזה לביא: ברשותך, אני רוצה לדבר כאן על כמה חסמים להם נקדיש ישיבת ועדה בהשתתפות היוהל"ן ונציגי משרד החינוך.
עליזה לביא: כאשר אנחנו מדברים על הנתונים האלה, אנחנו צריכים לזכור שני דברים: האחד, לא לכל מוסדות החינוך מועבר המידע הזה ומועבר בצורה ראויה.
עליזה לביא: השאלה של חברת הכנסת מועלם היא במקום משום שיש לנו חסמים מבחינת ידע, חלקם נובעים מבורות אבל חלקם האחר של גורם מכוון שמבקש למנוע מהבנות ומההורים שלהן מידע על כל הפתיחה של המסלולים וההתאמה שלהם לקבוצות ייעודיות באוכלוסייה בישראל.
עליזה לביא: הנקודה השנייה שאנחנו צריכים לתת עליה את הדעת, בטח בשולחן הזה, היא הבחירה של בנות צעירות רבות, נשים צעירות רבות, לא לשרת בצבא הגנה לישראל.
<רחל טבת ויזל: אני כבר מגיעה עם הנתונים.
עליזה לביא: אנחנו מדברים כאן היום על הגיוס או על אפשרות הארכת שירות כשאי אפשר לדבר על הארכת שירות של שנה נוספת לנשים צעירות בלי להתעלם או להתעלם לגמרי מהעובדה שמספרים הולכים וגדלים של בנות, של נשים צעירות, מעדיפות שלא לשרת בצבא הגנה לישראל ולעתים רבות הנושא של ההצהרה הוא רק כיסוי.
<רחל טבת ויזל: אני אתייחס לזה.
<רחל טבת ויזל: נסגור רגע את ההקדמה.
<רחל טבת ויזל: בקיצור, יש לנו שני חסמים מובנים, האחד הוא משך שירות והשני בתפקידים.
<רחל טבת ויזל: החסם הזה הוסר כמעט לחלוטין ורוב המקצועות היום פתוחים בפני נשים.
<רחל טבת ויזל: אני אעבור לשלב הבא ואתן נתונים.
<רחל טבת ויזל: קודם כל, שיעור מתגייסים ומתגייסות.
<רחל טבת ויזל: אנחנו מדברים על כך שגיוס גברים היום עומד על 73 אחוזים וגיוס נשים עומד על 57 אחוזים.
<רחל טבת ויזל: זה אומר שלמעלה מארבעים אחוזים מהנשים ברות הגיוס בצה"ל, חבות הגיוס בצה"ל, לא מתגייסות לצה"ל.
<רחל טבת ויזל: נתונים לגבי שיעורי גיוס מטעמי דת.
<רחל טבת ויזל: אם אצל הגברים אנחנו עומדים על 14 אחוזים של גברים – אני מדברת על 2013 - שלא מתגייסים לצה"ל מטעמי דת, אצל הנשים אנחנו עומדים על 35.9 אחוזים לשנת 2013 שלא מתגייסות מטעמי דת.
<רחל טבת ויזל: אני מזכירה שלגבי גברים ונשים הפער הוא מאוד משמעותי.