GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעקב אשר: בסופו של דבר גם משרדי ממשלה ירצו להתחרות ולהראות מי ביניהם מקדם את הדברים הללו יותר.
יעקב אשר: יש חשיבות גדולה בחקיקה בכלל, אבל דווקא התמרוץ והחקיקה הזאת, שהיא יותר מתמרצת מאשר מחוקקת בלבד, נכונה יותר מבחינה מסוימת, כי עודף חקיקה לגבי נשים יגרום לכך שחלילה, מעסיקים יחשבו פעמיים לפני שיקבלו אשה.
יעקב אשר: הם יגידו: היא באה אתה עם שלל חוקים ובעיות, שאני כמעסיק אחשוב פעמיים קודם.
יעקב אשר: דווקא התמרוץ יכול לבוא יחד עם החקיקה, אני חושב שזה יד ימין שנותנת את התמרוץ, ויד שנייה שנותנת הגנה.
יעקב אשר: אני חושב שהדבר החשוב ביותר הוא למנוע את הקונפליקט של כל אמא בין הילדים שלה לבין מקום העבודה.
יעקב אשר: זה הכי קשה שיכול לקרות.
יעקב אשר: לכן כל הדברים הללו, של עבודה מהבית במידה או במשקל - אחרת זה יכול לגלוש למקומות אחרים.
<בני פפרמן: ברגע שישלמו על זה, זה יקבל את הפרופורציות הנכונות.
יעקב אשר: כן, ולהגביל את זה.
יעקב אשר: הייתי מבקש לחשוב גם על מאפיינים נוספים – אנחנו מייצגים קו מסוים – גם בנושא של אמונה דתית, אם יש רצון, בתוך מקום העבודה – אוכל כשר ודברים מהסוג הזה.
יעקב אשר: אמא זה אמא זה אמא, אבל גם הדברים הללו, אם ניתן יהיה לקחת אותם בחשבון, זה יהיה נכון, אני חושב.
יעקב אשר: אני מסכים עם דברי השר, שצריך להשאיר לכל אשה את האפשרות לבחור לעצמה, אבל גם מניסיון אישי וכאחד ששומע את הדברים, אשה שעובדת ויש לה סיפוק בעבודתה והיא מקבלת את התמורה, כשהיא מגיעה לעבודות הבית, יותר קל.
יעקב אשר: כך אני שומע בסביבת הנשים הקרובה אליי.
יעקב אשר: אני מודה לכם ומאחל שהדברים יימשכו.
עליזה לביא: שנה טובה, חתימה טובה, והמשך עשייה משותפת לכולם.
עליזה לביא: נעבור על התקנות.
עליזה לביא: תמי, היועצת המשפטית, תקרא.
עליזה לביא: אנחנו נעצור, וניתן לאנשים להעיר תוך כדי הקראה.
<מאירה בסוק: סליחה, אנחנו הכלה.
<מאירה בסוק: חבל שלא הוזכרנו.
<מאירה בסוק: אנחנו יזמנו את החוק, הבאנו אותה לחברת הכנסת עמירה דותן.
<מאירה בסוק: אנחנו מאוד שמחות, שהחוק הזה הגיע.
<מאירה בסוק: אנחנו הבאנו את החוק ב-2007.
<מאירה בסוק: נלחמנו קשות כדי שהוא ייכנס.
<מאירה בסוק: גם חברת הכנסת ליה שמטוב, שהיתה יושבת-ראש הוועדה באותה תקופה.
<מאירה בסוק: אני מאוד שמחה שאת הבאת את התקנות, כי ראית שחמש שנים התקנות הללו שכבו בבוידעם, כמו שנאמר.
<מאירה בסוק: אני שמחה שהגענו ליום הזה.
<מאירה בסוק: אני גם שמחה שתמי הזכירה את נושא המגזר הציבורי, כי כל הזמן נלחמנו שגם זה יהיה.
<מאירה בסוק: המועצה הציבורית ראתה את החשיבות של המגזר הציבורי.
<מאירה בסוק: גם בני חשב על זה בהתחלה, וזה לא היה בהתחלה בצורה מאוד מסיבית בחוק ובתקנות.
עליזה לביא: תודה רבה, ותודה על הנוכחות המסיבית שלך בוועדה.
עליזה לביא: נפגשתי לפני שבוע עם יושבת-ראש נעמ"ת גליה וולך.
עליזה לביא: ארגוני הנשים, גם במקום שלהם, גם ביוזמות גם בסיוע – תודה רבה.
<תמי סלע: נתחיל בהקראה, ואעצור להערות תוך כדי.
<תמי סלע: תקנות לעידוד של שילוב וקידום של נשים בעבודה ושל התאמת מקומות עבודה לנשים התשע"ג-2013.
<תמי סלע: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 3 ו-12 לחוק לעידוד של שילוב וקידום של נשים בעבודה ושל התאמת מקומות עבודה לנשים, (להלן – החוק), ולאחר אישור הוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה.
<תמי סלע: דילגתי על חלק מהדברים.
<תמי סלע: הגדרות.
<תמי סלע: בתקנות אלה - "אתר האינטרנט" – אתר האינטרנט של המשרד שכתובתו – וכו'.
<תמי סלע: "בעל שליטה בתאגיד".
<תמי סלע: אדגיש את השינויים שנעשו בישיבת הכנה שהיתה לנו עם המשרדים לקראת הישיבה הזו.
<תמי סלע: לקחנו את ההגדרה מחוק אחר, חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.
<תמי סלע: "בעל שליטה בתאגיד" כהגדרתו בסעיף 21 לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה.
<תמי סלע: "המשרד" – משרד הכלכלה.
<תמי סלע: "הרשעה בדיני עבודה" – הרשעה בעבירה אחת או במספר יחידות עבירה, לפי חלק ב' לתוספת; "חוק הגנת הפרטיות" – הוגדר.
<תמי סלע: "מעסיק בינוני" - בין שלושים עובדים לבין תשעים ותשעה עובדים; ""מעסיק גדול" – מעסיק בין מאה עובדים לבין ארבע מאות תשעים ותשעה עובדים; "מעסיק גדול במיוחד" – מעסיק 500 עובדים ומעלה; "מעסיק קטן" – מעסיק בין חמישה עובדים לבין עשרים ותשעה עובדים; זה אחר כך בא לידי ביטוי בקטגוריות השונות של מתן המענקים ואותות ההכרה.
<קרן בר יהודה: בחוק שוויון ההזדמנויות מדברים על ששה עובדים.
<קרן בר יהודה: למה אין פה התאמה של החמישה לששה?
<קרן בר יהודה: יותר סביר שזה יהיה ששה.
<תמי סלע: בסדר, ששה.
<תמי סלע: "עיצומים כספיים" – עיצומים בשיעור ובתנאים לפי חלק ג' לתוספת; "קבוצה מיוחדת" – קבוצת אוכלוסיה בעלת מרכיב ייחודי ושנשים המשתייכות אליה מתקשות להשתלב במקומות עבודה או ששיעור השתתפותן בשוק העבודה נמוך מהממוצע, לרבות: נשים חרדיות, בנות מיעוטים, בעלות מוגבלויות או צרכים מיוחדים, חד הוריות, עולות חדשות או נשים המשתייכות לקבוצת הגיל של 45 שנים או יותר; "קנס בדיני עבודה" – קנס מינהלי בשיעור ובתנאים לפי חלק ד' לתוספת; "קנס מינהלי" – קנס שהטיל מפקח עבודה שמונה לפי סעיף 5 לחוק העבירות המנהליות.
<תמי סלע: פה היתה הערה שטרם קיבלתי עליה תשובה לגבי קנס מינהלי.
<תמי סלע: זה קצת טכני, למה ההגדרה היא לפי המפקח שמטיל את הקנס ולא ההגדרה של קנס מינהלי בחוק העבירות המינהליות.
<תמי סלע: יש לזה תשובה?
<גלית יעקובוב: עקרונית זה אפשרי, ועברנו על כל החקיקה.
<גלית יעקובוב: העניין היחיד הוא שאנו חוששים שבטעות יישמט משהו.
<גלית יעקובוב: בהגדרה של קנס מינהלי אמנם לכאורה אותו מפקח יכול להטיל רק את הקנס המינהלי שמוגדר שם, אבל בהגדרה של קנס מינהלי יכול להיות שנשמט משהו, ובכל זאת המפקח יכול להטיל דבר נוסף.
<גלית יעקובוב: אנחנו רוצים להשאיר, שכל מה שהמפקח יכול להטיל, יהיה בפנים.
<גלית יעקובוב: אין מניעה לעשות את התיקון – אנחנו רק חוששים שמשהו יישמט, כי אין לנו מספיק זמן לבדוק את זה.
<תמי סלע: שהוא יטיל דברים שהם לא קנסות, ועדיין אתם רוצים שזה ייחשב כקנס מינהלי?
<תמי סלע: נחשוב איך לסדר את זה.
<דנה נאור מנדאל: סעיף אחד אחורה, בקבוצה מיוחדת, לא שכחנו את האמהות לילדים הקטנים?
<רעות הררי קמר: השקף של בני פפרמן דיבר על אמהות לילדים בגילאי 0 עד 4.
<רעות הררי קמר: יש לנו פרויקטים- - -
רן מלמד: הם הכניסו את הרשימה של האוכלוסיות המיוחדת.
<דנה נאור מנדאל: אבל חשוב להכניס את האמהות- - -
<תמי סלע: זו לא רשימה סגורה.
<תמי סלע: הן אולי משתלבות אבל לא מתקדמות.
<אריאן רנן-ברזילי: ראוי לציין את האוכלוסייה הזאת.
<אריאן רנן-ברזילי: היא סובלת מהרבה מאוד רעות חולות בשוק העבודה.
<רעות הררי קמר: אנחנו, באופן כללי, חשבנו שהתקנות נותנות את הדעת לנושא של הקבוצה הזאת, ולא צריך לייחד אותם באופן ספציפי.
<רעות הררי קמר: כל התקנות, בעיקר בנושא של איזון בין עבודה למשפחה, מתייחסות לנושאים האלה.
<רעות הררי קמר: הנושא של ההגדרה של הקבוצה הזאת, לצורך קטגוריה מאוד ספציפית של מענק מטעם השר לקבוצות האלה.
<רעות הררי קמר: הנושא של אמהות נבחן בכל הקטגוריות הארגוניות למיניהן.
<רעות הררי קמר: זה לא בהקשר הספציפי הזה.
<תמי סלע: המענקים הכלליים, שבוחנים מעסיקים שמקדמים, חלק מרכזי מהבחינה של קידום נשים ושל התאמת מקום עבודה למשפחה ועבודה לאיזונים הללו, מתייחס לנשים שהן אמהות או לגברים שהם אבות.
<תמי סלע: פה מדובר בקטגוריות יותר ייחודיות.
<תמי סלע: אולי אפילו זה קצת גורע – זה אומר שבבחינה הכוללת, אנחנו מוצאים את העניין הזה.
<תמי סלע: זה אלמנט מרכזי של החוק.
<דנה נאור מנדאל: יש אמהות שחוזרות מחופשת לידה, למשל, שאנחנו מכירות את הבעיות שלהן, שהן סובלות מפיטורין, מאפליה, מהתנכלות.
<דנה נאור מנדאל: הרשימה ארוכה.
<רעות הררי קמר: ניתן לזה מקום.
<תמי סלע: וזה פתוח – אם יראו שיש צורך להגדיר קבוצה נוספת, זה אפשרי.
<תמי סלע: ניתן לבקש את זה ולבחון.
<בני פפרמן: זה נשים עם מוגבלות ולא בעלי מוגבלות.
<תמי סלע: פרק ב': מענק ואות הכרה.
<תמי סלע: מענק.
<תמי סלע: השר ייתן מענק אחת לשנה למעסיקים - פה יש לי תוספת שלא רשומה – במגזר הפרטי, כי המענק הוא לפי החוק רק למעסיקים במגזר הפרטי - הפועלים לעודד שילוב וקידום של נשים בעבודה והתאמת מקומות עבודה לנשים ולהורות, וכן איזון בין חיי עבודה לבין משפחה לאחר בחינתם לפי אמות המידה המפורטות בפרק ג', בכל אחת מקבוצות המעסיק שלהלן: מעסיק קטן, מעסיק בינוני, מעסיק גדול, ומעסיק שהפעיל תוכניות לקידום תעסוקת נשים המשתייכות לקבוצה מיוחדת, בלי תלות בגודל המעסיק.
<תמי סלע: במקרה שהזוכה לפי פסקה זו יהיה מעסיק גדול במיוחד, יינתן אות הכרה בלבד.
<תמי סלע: אות הכרה.
<תמי סלע: אותות הכרה יינתנו כאמור בתקנה 2 וכן למעסיק גדול במיוחד ולבעל תפקיד בכיר, ויכול שיינתנו גם למעסיק שאינו מעסיק במגזר הפרטי, כהגדרתו בסעיף 3 לחוק.
<תמי סלע: פה יש שאלה שמתעוררת, למה יכול שיינתנו.
<תמי סלע: למה בעניין הזה לא לדבר על וכן למעסיק- - -
קריאה: זה ניסוח.
<תמי סלע: זה לא רק ניסוח, כי זה מלמד שיכול להיות שבמגזר הציבורי בכלל- - - וכן למעשה.
<תמי סלע: אז אני משנה: וכן למעשה, לעניין אות הכרה.
<תמי סלע: אמות מידה לחלוקת מענק או אות הכרה.
<תמי סלע: אמות המידה למתן מענק או אות הכרה.
<תמי סלע: פה זה הפירוט.
<תמי סלע: 4.
<תמי סלע: אמות המידה למתן מענק או אות הכרה למעסיק בשנה מסוימת יהיו כמפורט להלן: מדיניות רשמית וכתובה של המעסיק לשילוב וקידום של נשים בעבודה ולהתאמת מקומות עבודה לנשים ולהורות, וכן לאיזון בין חיי עבודה לבין משפחה במעסיק; שיעור פערי השכר בין נשים וגברים אצל המעסיק;
<אריאן רנן-ברזילי: זה הפירוט, אבל זה יחסית כללי.
<אריאן רנן-ברזילי: לא כדאי לנסות לתת לזה עוגנים, של מה זה שילוב בין עבודה למשפחה?
<אריאן רנן-ברזילי: למשל, ישיבות בשעות מסוימות או חזרה מדורגת לעבודה אחרי לידה?
<אריאן רנן-ברזילי: דברים מהסוג הזה.
<אריאן רנן-ברזילי: כרגע זה נראה מאוד פרוץ ונתון לשיקול דעת.
<אריאן רנן-ברזילי: לא ברור מה זה מוסיף, הפירוט הזה.
<אריאן רנן-ברזילי: לא כדאי לתת הנחיה יותר ברורה?
<תמי סלע: יש פירוט רב בהמלצות המועצה.
<רעות הררי קמר: בחומר שלפניכם יש לכל אמת מידה שכזו תתי-מדדים.
<רעות הררי קמר: זה בעמ' 37 בדוח ההמלצות.
<אריאן רנן-ברזילי: למה לא להכניס את זה כנספח, אם זה מקובל על כולם?
<רעות הררי קמר: חלק מהדברים פה הם מתודולוגיים, ומתודולוגיה בהכרח יכולה להשתנות.
<רעות הררי קמר: גם אחרי שנראה, האם המדידה אכן מתאימה או לא מתאימה – בגלל שזו שנה ראשונה שאנחנו מפעילים את החוק, רצינו להימנע מלקבע את כל המידע הזה במסגרת מחייבת.
<אריאן רנן-ברזילי: זה יכול להיות קריטריון כלשהו.
<רעות הררי קמר: זה בהכרח יהיה קריטריון.
<רעות הררי קמר: זו רמת פירוט שלא חשבנו שהיא נדרשת במסגרת התקנות.
<אריאן רנן-ברזילי: אחת המטרות היא גם העלאת מודעות בקרב המעסיקים.
<אריאן רנן-ברזילי: הם צריכים לדעת לאן לחתור.
<גלית יעקובוב: בהמשך יש המסגרת הכללית, שמאפשרת את העבודה הזאת ומאפשרת את העבודה הדינמית הנדרשת.
<גלית יעקובוב: זה לא יהיה תקנות שפעם אחת ייכתבו, ואז נרוץ עליהן שנים.
<גלית יעקובוב: זה יהיה מחייב למידה כל הזמן.
עליזה לביא: ניפגש פה עוד שנה, נלמד את המודעות, את ההתקדמות.
עליזה לביא: נראה מה לא עובד, ונתקן.
<גלית יעקובוב: במסגרת התקנות נאמר מפורשות שהשר מחויב לפרסם 60 יום לפני את כל הנוהל המחייב לזה, שזה תתי-המדדים והסכום שיינתן במענקים, לוחות זמנים וכו'.
<גלית יעקובוב: כלומר התקנות כן מסדירות את איך שהשר מחויב לפעול לפני שהוא מפעיל את המענקים, רק בצורה שבכל זאת מאפשרת גמישות, ולא סוגרת את הכול.
<תמי סלע: לא נדון בכל הפירוט.
<קרן בר יהודה: לעניין שיעור פערי השכר, אני חושבת שזו הגדרה על דרך השלילה, שמניחה שיש פערי שכר, ובמרומז שפתית מעודדת אותם.
<קרן בר יהודה: אני הייתי שמחה לראות שכתוב: יישום מדיניות של שכר שוויוני.
<קרן בר יהודה: לא להשתמש במונח "פערי שכר" אלא ב"שכר שווה" או "שכר שוויוני".
<קרן בר יהודה: לא להניח שהשלילה קיימת בהכרח.
<גלית יעקובוב: זה להתעלם מבעיה שקיימת בשוק.
<תמי סלע: אפשר לדבר על שכרם של גברים ונשים אצל המעסיק, בלי לדבר על פערים.
<גלית יעקובוב: החידוש הגדול הוא שלא יראו לנו שכר מנהלת ב-20 אלף שקל, אלא לראות בדיוק את הפער בינה לבין המנהל שיושב לידה.
<גלית יעקובוב: זה בדיוק החידוש בתקנות.
<קרן בר יהודה: אני מציעה שיהיה כתוב: "יישום מדיניות של שכר שוויוני".
<רעות הררי קמר: אבל אנחנו לא בוחנים יישום מדיניות.
<רעות הררי קמר: לצורך העניין הזה יש אמת המידה של מדיניות פורמלית.
<רעות הררי קמר: אנחנו בוחנים פה פערי שכר בפועל.
<רעות הררי קמר: זה מאוד חדשני.
<רעות הררי קמר: זה לא נעשה עד כה במסגרת דברים מסוג זה.
<רעות הררי קמר: זה שיש פערים, זה ידוע וקיים, לצערנו.
<רעות הררי קמר: יכול להיות שבשנים הבאות נוכל לבחון צמצום, נוכל לבחון את זה לפי רף אידיאלי שאנחנו שואפים אליו, אבל נכון לעכשיו לבחון מדיניות שוויונית זה לא ריאלי.
עליזה לביא: הרבה דברים אנחנו רוצות לתקן, ובטח בתקנות חדשות.
עליזה לביא: אנחנו נתכנס פה בדיוק עוד שנה – אני אומרת את זה לפרוטוקול.
עליזה לביא: פתחתי את הישיבה עם זה, ואני חוזרת ואומרת את זה – גם השטח, גם הארגונים, גם כל מי שעוקב, כמובן, המשרד, אנחנו בוועדה.
עליזה לביא: בואו נתחיל.
עליזה לביא: אי-אפשר את כל הרצון שלנו להשליך כאן על תיקון התקנות.
עליזה לביא: דורנר אומרת: אני את שלי עשיתי, אני עוזבת.
עליזה לביא: היא קצת נבהלת, אז בואו ניפרד ממנה.
<דליה דורנר: אני רוצה להעיר שתי הערות.
<דליה דורנר: בוועדה עברנו את זה כמה פעמים, ואין לי כוח...
<דליה דורנר: קודם כל, לגבי החוק, הלב של החוק הוא המענק.
<דליה דורנר: לכן כל הסיפורים, שזה יעודד את השירות הציבורי – כמובן, השירות הציבורי יקבל אותות, אבל זה לא רציני.
<דליה דורנר: הסיפור הוא הכסף.
<דליה דורנר: ופה אני פונה אליך.
<דליה דורנר: אם יש רעיון, לתת עידודים מיוחדים לשירות הציבורי, צריך חוק אחר.
<דליה דורנר: תקנות זה כלום.
<דליה דורנר: יכול להיות שהם צריכים עידוד, אבל קודם כל שיקיימו את החוק.
<דליה דורנר: אני מדברת על דברים פשוטים – שבכל ועדה תהיה גם אשה.
<דליה דורנר: לא צריך בשביל זה פרסים.
<דליה דורנר: אז נתחיל מההתחלה.
<דליה דורנר: אמרו שצריך לקצר את יום העבודה.
<דליה דורנר: אמרו שקודם כל יתחילו יום אחד לעבוד, כבדיחה.
<דליה דורנר: יש המון דברים בשירות הציבורי שלא מקיימים, שזה עניין טכני.
<דליה דורנר: אבל אם רוצים לעודד, ואני בהחלט בעד זה, החוק הזה לא מספיק.
<דליה דורנר: השירות הציבורי הוא נספח.
<דליה דורנר: הסיפור של החוק הזה הוא הכסף.
<דליה דורנר: בשביל סכומים לא מבוטלים.
<דליה דורנר: את זה יש לדעת.
<דליה דורנר: שמעתי פה הערות.
<דליה דורנר: אתם יכולים לשבת חודשיים.
<דליה דורנר: זה תקנות, והגדולה שבהן – הן גמישות.
<דליה דורנר: יחד עם זאת, גם תקנה צריכה להשאיר שיקול דעת.
<דליה דורנר: לא כותבים הכול.
<דליה דורנר: יש תקנות, יש תבחינים, יש דרגות שונות של הוראות, שמתחיל מהחוק ונגמר בתבחין האינדיבידואלי שמוציאים.
<דליה דורנר: ודאי תתעסקו כל שנה, תלמדו את הלקחים.
<דליה דורנר: אני אפרד מכם, ובהצלחה.
עליזה לביא: שוב תודה רבה על העבודה המאומצת הרבה.
עליזה לביא: ודאי נראה אותך פה בוועדה.
<דליה דורנר: ודאי.
<דליה דורנר: הנושא קרוב ללבי, ו-וודאי קידום מעמד האשה.
<דליה דורנר: יישר כוח לכולם ושנה טובה.
עליזה לביא: שנה טובה, חתימה טובה.
עליזה לביא: ברוח הדברים של השופטת דורנר אני מבקשת שנמשיך בקריאת התקנות.
<תמי סלע: המילה "פערי" היא לעגן בדבר חקיקה משהו שאולי הוא קצת צורם.
<תמי סלע: אפשר היה להגיד: נתונים המשווים שכר נשים וגברים אצל המעסיק.
<תמי סלע: נראה לי שזה משיג אותה תוצאה, כי גם כך בתבחינים- - -
<גלית יעקובוב: ואם הוא יהיה- - -
<תמי סלע: הנתונים המשווים זה כמו לומר פערים, אבל זה לא להגיד בהכרח שנשים מרוויחות פחות, ולעגן- - -
קריאה: אני רק חושבת שזה להתעלם מבעיה.
<תמי סלע: לא מתעלמים.
<תמי סלע: יודעים שהיא קיימת.
<קריאה: אפשר להגיד: שכר שווה לעובד ועובדת.
<תמי סלע: נתונים על שכרם של גברים ונשים אצל המעסיק.
<תמי סלע: אבל זה לא שכר שווה.
<רעות הררי קמר: המעסיקים מחויבים להציג לנו אודות שיעור הפער; לא אודות השכר.
<תמי סלע: אז נשאיר את זה כך.
<תמי סלע: אחרת לא יהיה אף מעסיק שירצה להגיש מועמדות, אם יצטרכו להראות לנו שכר בפועל.
<מאירה בסוק: איפה כתובים הסכומים?
<מאירה בסוק: דיברנו על מיליון שקל.
<תמי סלע: זה לא כתוב בחוק.
<תמי סלע: החוק מחייב שיהיה תקציב, ויש תקציב.
<תמי סלע: השר מחויב יהיה, לפי התקנות, לפרסם את סכומי המענקים לקראת תחילת הגשת הבקשות.
<תמי סלע: אבל זה לא משהו שכתוב כמה הוא יהיה.
<מאירה בסוק: זה לא צבוע?
<תמי סלע: לא כותבים בתקנות כמה צבוע, כי זה יכול להשתנות משנה לשנה.
<תמי סלע: גיוס וקידום העסקת נשים במעסיק בדרגות השונות, לרבות בדרגות בכירות ועמדות ניהול; הכשרה, הדרכה ופיתוח מסלולי קריירה לנשים במעסיק; עידוד ומתן אפשרות לעובדים ולעובדות לאיזון עבודה ומשפחה אצל המעסיק; המדיניות שנוקט המעסיק כלפי עובדות בהריון ובני זוגן, נשים מיניקות ועובדים המצויים בחופשת לידה בהתאם לחוק עבודת נשים, ולאחריה, וכן עובדים המצויים בטיפולי פוריות – נשים או בני זוגם;
<גלית יעקובוב: זה צריך להיות: בטיפולי פוריות או בני זוגם, בלי הנשים.
<תמי סלע: פעולות ותכניות מיוחדות בנושא קידום תעסוקת נשים שנוקט מעסיק והוכחו כמסייעות.
קריאה: עובדים או עובדות בהקשר טיפולי הפוריות?
<תמי סלע: אמות מידה למתן אות הכרה לבעל תפקיד בכיר.
<תמי סלע: אמות המידה למתן אות הכרה לבעל תפקיד בכיר בשנה מסוימת יהיו כמפורט להלן.
<תמי סלע: מובילות מחשבתית, חזון ותרומה ייחודית וחדשנית לשילוב וקידום של נשים במקום העבודה ולהתאמת מקום העבודה לנשים ולהורות וכן לאיזון בין חיי עבודה לבין משפחה במעסיק; (2) הפגנת דוגמה אישית ומחויבות לקידום נשים לדרגות בכירות ולמשרות ניהול במעסיק; (3) בקיאות והתעדכנות שוטפת בנתונים, בדין ובנהלים הקיימים במעסיק כולל הכרות עם הגופים הנוגעים בדבר; (4) תפיסת הניהול ויישומה בפועל; (5) הובלה והנחיה פעילה של הנהלת המעסיק ועובדיו בנושאים האמורים בפסקה (1); (6) הנעה והובלה של תרבות ארגונית שוויונית.
<תמי סלע: אמות מידה לעניין קידום תעסוקת נשים המשתייכות לקבוצה מיוחדת.
<תמי סלע: 6.
<תמי סלע: פעולות ותוכניות המעסיק לקידום תעסוקת נשים המשתייכות לקבוצה מיוחדת ייבחנו לפי אמות המידה האלה: הסברה, הכשרה והקניית מיומנויות; העסקה במקצועות המחייבים הכשרה מקצועית או השכלה אקדמית או טכנולוגית; התאמת מקום העבודה לצרכים הייחודיים; פעולה לצמצום פערי השכר בין נשים המשתייכות לקבוצה המיוחדת ובין ממוצע השכר הכללי במעסיק; קיום תכנית בעלת אופי ייחודי וחדשני בנושא, לרבות מידת המעורבות והתמיכה של ההנהלה הבכירה וגורמים בקהילה בתכנון ובהוצאה לפועל של התכניות; הפעולה או התכנית הוכחה כמסייעת בקידום נשים המשתייכות לקבוצות המיוחדות בשוק העבודה.
<קרן בר יהודה: חסר לי בכל ההגדרות שזה בכל המקצועות במעסיק.
<קרן בר יהודה: כלומר לא שיקודמו דווקא הנשים במקצועות הניקיון והמקצועות שהם ברף הנמוך אלא בכל דרגות ההעסקה, בכל מקצועות ההעסקה, גם לגבי מקצועות המחייבים הכשרה מקצועית, הסברה, הכשרה, התאמת מקום העבודה.
<תמי סלע: ב-4 לגבי מעסיק זה מופיע ב-(3) – בדרגות השונות, לרבות בדרגות בכירות ועמדות ניהול.
<תמי סלע: אז ברור שזה לא יכול להיות רק בתפקידים הכי זוטרים.
<רעות הררי קמר: זה לא מופיע בתקנות, אבל העסקה במקצועות שמחייבים הכשרה מקצועית ו/או השכלה אקדמית או טכנולוגית.
<קרן בר יהודה: השאלה, אם זה כל המקצועות שיש במעסיק, אם ברור שמדובר גם על דרגות ניהול.
<קרן בר יהודה: אני חושבת שזה חסר פה לאורך ההגדרות של האוכלוסיות המיוחדות.
<קרן בר יהודה: יש את זה בהגדרה הכללית, במענק הכללי.
<גלית יעקובוב: אפשר להוסיף את זה ב-2, את לרבות.
<תמי סלע: לרבות בדרגות בכירות ובמשרות ניהול.
<תמי סלע: פרק ד': תנאי סף.
<תמי סלע: תנאי סף להגשת בקשה.
<תמי סלע: על מעסיק המגיש בקשה לקבלת מענק או אות הכרה לעמוד בתנאים שלהלן: (א) המעסיק לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה, אין הוא ראוי, לדעת השר, לקבלת המענק או אות ההכרה ולא עומדים נגדו הליכים תלויים ועומדים בעבירות כאמור.
<תמי סלע: (ב) המעסיק ואם הוא תאגיד גם בעלי השליטה בו הצהירו כדלקמן: (1) המעסיק מקיים את חובותיו בדבר שמירת זכויותיהם של עובדים המועסקים אצלו ומתחייב להמשיך ולשמור על זכויות אלה; (2) המעסיק ואם הוא תאגיד בעלי השליטה בו לא הוכרזו כפושטי רגל, ולגבי מעסיק שהוא תאגיד – גם לא ניתן לגביו צו פירוק, לא מונה לו כונס נכסים והוא לא הכריז על פירוק מרצון.
<תמי סלע: (ג) מינהל הסדרה ואכיפה במשרד אישר, לבקשת המעסיק, כי המעסיק ואם הוא תאגיד גם בעלי השליטה בו לא הורשעו בדיני עבודה – שם ראינו הגדרה שמתייחסת לתוספות, להגדרה של מהי הרשעה בדיני עבודה - לא הוטל עליהם קנס בדיני עבודה ולא הוטלו עליהם עיצומים כספיים, בתקופה של שלוש השנים שקדמו להגשת הבקשה למענק או אות ההכרה; פרק ה': הגשת הבקשות.
<תמי סלע: אופן הגשת הבקשה.
<תמי סלע: 8. (א) בקשה לקבלת מענק או אות הכרה (להלן – הבקשה) תוגש בכתב ויצורפו אליה הפרטים הבאים: (1) פרטי המעסיק; (2) נימוקי הבקשה והתייחסות לעמידה בכל אחת מאמות המידה; (3) כל מסמך התומך בבקשה, כגון אישור רואה חשבון אודות הנתונים המוצגים בבקשה, מסמכים המשקפים את מדיניות המבקש המפורטת בבקשה, מסמכים המשקפים את הפעולות והתכניות הקיימות אצל המבקש כפי שפורטו בבקשה (להלן – מסמכים משלימים).
<תמי סלע: (ב) הבקשה, המסמכים המשלימים והמסמכים הנוספים כאמור בתקנה 9 לא יכללו מידע כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות על מי שאינו המעסיק או ידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם, אף שאינה בגדר מידע כאמור.
<תמי סלע: פה רוב הנתונים יהיו נתונים יותר סטטיסטיים, שלא מזהים את האנשים עצמם, ולא אמורים לכלול מידע שיש עליו הגנה לפי חוק הגנת הפרטיות.
<תמי סלע: בקשת מסמכים נוספים.
<תמי סלע: ראה השר כי לבקשה לא צורפו כל המסמכים הדרושים לשם בחינת העמידה באמות המידה כאמור בתקנה 8, רשאי השר לבקש הגשת מסמכים נוספים לשם בחינה כאמור; המבקש רשאי שלא להעביר מסמכים נוספים והבקשה תיבחן על בסיס המסמכים שצורפו לבקשה.
<תמי סלע: מועד הגשת הבקשה.
<תמי סלע: 10.
<תמי סלע: (א) המועד להגשת בקשה הוא חודש דצמבר של כל שנה.
<תמי סלע: (ב) על אף האמור בתקנת משנה (א), השר רשאי להקדים את המועד להגשת בקשה ובלבד שפורסמה הודעה על כך לפחות 60 ימים לפני המועד המוקדם.
<תמי סלע: (ג) המשרד יפרסם באתר האינטרנט שלו הודעה על האפשרות להגיש בקשות לקבלת מענקים ואותות הכרה, שתכלול בין היתר את המועד להגשת- - -
<גלית יעקובוב: מאחר שאנחנו לקראת סוף 2013, ואנחנו רוצים לנצל את התקציב של 2013, אולי נרשום שהשר רשאי להקדים או לאחר את המועד להגשת בקשה, ובלבד שפרסם הודעה.
<גלית יעקובוב: לדעתי, לדצמבר 2013 אנחנו לא נגיע, למרות שנרצה לפרסם ב-2013.
<בני פפרמן: אנחנו רוצים עד סוף הרבעון הראשון לבחור מישהו.
<בני פפרמן: אם זה יהיה סוף, לא נגיע לזה.
<תמי סלע: אני מציעה לעשות את זה בהוראת מעבר, שתתייחס רק לשנה הראשונה, כדי שזה לא יהיה משהו שאפשר לאחר את המועד.
<תמי סלע: אם רוצים לאחר את מועד דצמבר לשנה הזו, כדאי לעשות את זה בהוראת מעבר.
<תמי סלע: מקובל?
<גלית יעקובוב: בסדר.
<מאירה בסוק: כמה כסף יש השנה?
<גלית יעקובוב: מיליון למענקים בלבד.
<רעות הררי קמר: להפעלת החוק – מיליון ו-600.
<תמי סלע: המשרד יפרסם באתר האינטרנט שלו הודעה על האפשרות להגיש בקשות לקבלת מענקים ואותות הכרה, שתכלול בין היתר את המועד להגשת הבקשות, סכום המענק בכל אחת מקבוצות המעסיק ומועד ההודעה על הזוכים; ההודעה תפורסם לפחות 60 ימים לפני המועד להגשת הבקשות.
<תמי סלע: עכשיו אני רואה שאין פה התייחסות לפירוט, לנוהל או לתבחינים.
<תמי סלע: אולי צריך בפרסום הזה להתייחס גם לכך שהפרסום כולל פירוט של הדברים שהמעסיק נדרש להתייחס אליהם.
<גלית יעקובוב: אם אני זוכרת נכון, היה בזמנו דיון על כך.
<תמי סלע: אולי נוהל הגשת הבקשה.
<הדס אגמון: התקנות הן הנוהל.
<הדס אגמון: כל תוספת שתהיה אחר כך, שתחייב את המעסיקים למשהו נוסף, אמורה להיות פה.
<הדס אגמון: הם לא חייבים בהגשה של שום דבר מעבר למה שקבוע כאן.
<גלית יעקובוב: בואו נשאיר את זה כך.
<תמי סלע: אם אני כותבת נוהל, צריך לפרט אותו בהודעה שמפרסמים.
<תמי סלע: מה שמחויב להיות בו זה מה שבתקנות, אבל אם משרד הכלכלה רוצה לפרט שם יותר, כדי שהמעסיקים יידעו למה להתייחס, אפשר לעשות את זה.
<תמי סלע: זה לא סותר.
<תמי סלע: אבל אם אני לא כותבת פה שצריך לפרסם את הנוהל, יכול להיות שבאתר יהיה כתוב רק המועד, סכום המענקים.
<תמי סלע: אני מאמינה שלא, אבל בכל זאת אנחנו רוצים- - -
<הדס אגמון: אפשר לכתוב באופן הגשת הבקשה – זה מה שמפורט בתקנה 8.
<הדס אגמון: חשוב לנו שמעסיקים, לא תחול עליהם חובה מעבר למעוגן בתקנות.
<תמי סלע: המשרד יפרסם באתר האינטרנט שלו הודעה על האפשרות להגיש בקשות לקבלת מענקים ואותות הכרה, שתכלול בין היתר את המועד להגשת הבקשות, אופן הגשתן.
<תמי סלע: הליך בחירת הזוכים.
<תמי סלע: מינוי ועדה לבחינת הבקשות ולבחירת הזוכים.
<תמי סלע: 11 (א) המנהל הכללי של המשרד ימנה ועדה – פה נוסיף:
<תמי סלע: בתקנות אלה: הוועדה - שתבחן את הבקשות לפי אמות המידה בתקנות אלה ותמליץ לשר על המועמדים לזכייה בכל אחת מקבוצות המעסיקים ואלה יהיו חבריה: המנהל הכללי של המשרד או מי שהוא מינה לנציגו והוא יהיה יושב ראש הוועדה; (2) חשב המשרד או מי שהוא מינה לנציגו; (3) היועץ המשפטי של המשרד או עורך דין שהוא מינה לנציגו; (4) נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה או מי מטעמה; (5) עד שני חברים נוספים שימנה המנהל הכללי, אם החליט לעשות כן ורשאי הוא במקרים חריגים, למנותם שלא מבין עובדי המשרד אם מצא כי בנסיבות העניין יש הצדקה לכך ובלבד שנימק את החלטתו בכתב.
<תמי סלע: בעניין הזה היתה לי הערה, והיה לנו דיון על זה לפני הישיבה, שנכון שנוספה נציבת שוויון הזדמנויות בעבודה או מי מטעמה, וזה חשוב, אבל חסר גורם נוסף, בעיניי, שמשקף את תפישת החוק הזה, שאולי הוא מייצג את המלצות המועצה.
<תמי סלע: ראיתי בדוח המעצה, שהתייחסו לזה ששני הנציגים הנוספים, לפי המלצת המועצה, שעדיין לא אושרה על-ידי השר, יהיו יושבת-ראש המועצה ועוד חבר של המועצה.
<תמי סלע: הכיוון הזה נראה לי ראוי, בגדול, כי המועצה גיבשה את ההמלצות ועסקה ברקע התיאורטי ובחשיבה המקצועית, או מי שריכז את זה, מינהל מחקר וכלכלה במשרד הכלכלה.
<תמי סלע: בעצם ההרכב שכרגע דומה לוועדת תמיכות, הוא הרכב מאוד רלוונטי, אבל אין לו ההקשר המקצועי הספציפי, שחשוב כאן.
<תמי סלע: זו הוועדה שבוחרת את הזוכים.
<קרן בר יהודה: זה ייצוג הולם מגדרי, בוועדה שדנה בעניין של שוויון במקומות עבודה.
<קרן בר יהודה: זה שלא מוכנס בתקנות שיהיה ייצוג הולם מגדרי, ולא רק נציבת שוויון הזדמנויות כדגל - זה לא כתוב בשום מקום.
<קרן בר יהודה: צריך ביטוי מגדרי הולם לשני המגדרים.
עליזה לביא: מה עם תוספת של נציגה?
<תמי סלע: הנציגה יכולה להיות מישהי מבין חברות המועצה הציבורית, ויש אפשרות לאקדמיה, נציגות ארגונים, היושבת-ראש.
<גלית יעקובוב: לגבי מינוי המנכ"ל, בדרך כלל בכל ועדות תמיכות המכרזים, שיש להן בדיוק אותו הרכב, המנכ"ל ממנה את הגורם המקצועי הרלוונטי בתור יושב-ראש.
<גלית יעקובוב: זה מה שקורה בדרך כלל.
<גלית יעקובוב: לכן יש גורם מקצועי, ויש שני גורמים נוספים, שאמורים להרחיק את הפוליטיזציה וכו'.
<גלית יעקובוב: לכן זה על תקן ועדת תמיכות רגילה, שיושבת במשרד ועוסקת בתמיכות בכל הענפים, בכל המגזרים.
<גלית יעקובוב: זה גם כאן.
<גלית יעקובוב: הוכנסה נציבת השוויון בגלל המהות המיוחדת של החוק.
<גלית יעקובוב: היא הוכנסה כחברה נוספת ולא בתוך השניים האחרים, שאותם השר יכול למנות.
<גלית יעקובוב: מה שהשר ביקש, ולדעתי זה נכון, זה שיהיה לו הגמישות למנות את מי שהוא מוצא לנכון מבין אנשי המקצוע והאקדמיה ושעוסקים בתחום, בלי שזה ייכפה עליו בתקנות, שאחר כך גם לפעמים מקשות את יישום הדבר הזה, כי ברגע שקובעים משהו יותר מדי סגור, מנסים אחר כך לכנס ועדה ולא מצליחים, מאלף סיבות.
<גלית יעקובוב: אני מניחה, והשר גם אמר את זה, שברגע שירצה למנות את שני הנציגים הנוספים, ודאי ישקול את נציגי האקדמיה, את כבוד השופטת בדימוס דורנר, את האנשים שרלוונטיים מבחינת האנשים שיכולים ורוצים.
<גלית יעקובוב: לא חייבים לקבע את זה בתקנות בצורה שאחר כך או זה או צריכים לחזור לתיקון תקנות.
עליזה לביא: השר אמר דברים מפורשים, ויש היום שר שהנושא קרוב ללבו.
עליזה לביא: אנחנו יושבים פה הרבה בזכות הבנתו העמוקה את הנושא.
עליזה לביא: לא עבר זמן רב מאז ניגשתי אליו ועד שאנחנו יושבות פה היום, אבל לא תמיד אנחנו יכולים לסמוך על אווירה כזאת במשרד.