GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: הוועדה תקיים ישיבות המשך ותדון בנפרד בסוגיות השונות שעלו לאורך כל הדיון – אם זה מסגרות טיפול, אם זה תכניות ואם זה התייחסות נפרדת לצעירות מתחת לגיל 18 ולנערות מעל גיל 18, וכמובן, הטיפול באוכלוסיות השונות כפי ששמענו פה בהרחבה.
עליזה לביא: הוועדה תקיים ביקורים במסגרות הקיימות כדי לבחון מקרוב את המענים הקיימים וללמוד על המצוקות ועל הצרכים וגם על חוסרים.
עליזה לביא: הוועדה סבורה כי יש צורך בתכנית טיפול מותאמת תרבותית לצרכי המגזרים השונים שאת חלקם שמענו כאן.
עליזה לביא: הוועדה תקיים ישיבה למעקב אחר יישום התכנית לטיפול בנפגעות תקיפה מינית.
עליזה לביא: הוועדה תקיים ישיבה משותפת עם שרי הרווחה, החינוך והבריאות.
עליזה לביא: אני מבקשת שזה יהיה עד חודש מתחילת המושב הבא.
עליזה לביא: אני כן מבקשת שסיכום של הישיבה ופנייה אל השרים תהיה כבר השבוע כדי שהם יוכלו להכין את עצמם לישיבה המשותפת, וכמובן, תצא גם הודעה לארגונים.
עליזה לביא: ארגונים שלא רשומים בוועדה או לא מקבלים באופן שוטף הזמנות לוועדה מתבקשים להעביר את הכתובות שלהם או את השמות שלהם.
עליזה לביא: אם אתם יודעים על ארגונים נוספים אז גם ליידע אותנו.
עליזה לביא: אחת המצוקות שלנו היא שעל הארגונים הקטנים, על היוזמות ועל הפורומים החברתיים ההתנדבותיים אנחנו לא יודעים, הם לא מפורסמים הרבה פעמים, וזה רק מפה לאוזן.
עליזה לביא: אני שוב קוראת למי שנמצאת כאן להעביר אלינו את המידע הרלוונטי.
עליזה לביא: נמצאת כאן דלית, מנהלת הוועדה, שחלקכן הגדול עובד אותה לאורך שנים, ומי שלא אז זאת ההזדמנות להכיר את דלית שלנו, ולהעביר את כל המידע.
עליזה לביא: רק שיתוף פעולה ביניכן ובינינו, בינינו וביניכן, כמובן, יניב את התוצאות הרצויות.
עליזה לביא: ולסיום – הוועדה תקיים דיון בנושא הפנימיות שבו התחלתי, אבל כמובן עברנו על נושאים שנאמרו כאן, ואנחנו נקיים דיון נפרד בכל מה שקשור לסוגיה של נערות בפנימיות ובעניין הנשירה, כמובן.
עליזה לביא: תודה רבה לכן.
עליזה לביא: המשך יום נעים.
עליזה לביא: להתראות.
עליזה לביא: אני שמחה מאוד לפתוח את הישיבה שלנו הבוקר, ישיבה שזומנה על-ידי חבר הכנסת מסעוד גנאים בנושא של אבטלה גבוהה בקרב מורות ערביות.
עליזה לביא: האמת שהנושא הזה עלה וחזר ועלה בכמה ועדות שקיימנו כאן, גם בוועדה המכינה, לפני שהתחלנו לעבוד בוועדה לקידום מעמד האישה.
עליזה לביא: הנושא הזה באמת מעיק וחשוב מאוד ואנחנו צריכים לבדוק איך הדברים קורים ומה ניתן לעשות בנדון.
עליזה לביא: יש לנו, חברי הכנסת, מנהג בוועדה לקידום מעמד האישה.
עליזה לביא: כל ישיבה, כל ועדה שלנו, גם כל דיון מהיר, אנחנו פותחים עם דמות של אישה.
עליזה לביא: כל פעם הדוברת הראשונה או הדובר הראשון או מי שזימן את הדיון או כל פעם אנחנו עושים, והאדם, ותכף תשמע הגברת סאוסאן תומא, שלקחה על עצמה לפתוח הבוקר את הדיון שלנו, מעמותת נשים נגד אלימות, תציין בפנינו ותספר לנו קצת על אישה פורצת דרך.
עיסאווי פריג': עליזה, אם יהיה יוזם דיון בוועדה אחרת, אישה, ויושב-ראש הוועדה יגיד, אני יש לי הרגל, לתת לגבר לפתוח את הוועדה.
עליזה לביא: בבקשה, הלוואי שיאמצו.
עיסאווי פריג': מה תהיה תגובתכם?
עליזה לביא: אני יכולה להגיד לך שאתמול ישבתי עם החבר'ה של הדסה עין כרם ואמרתי להם שאני אשמח לשבת אתם אבל אם הם לא ידעו מי זאת הנרייטה סולד, אז אנחנו לא נדבר על הדברים שהם ביקשו והם באו מוכנים ודיברנו.
עיסאווי פריג': אבל תגובתכן תהיה בסדר.
עיסאווי פריג': תרשום את זה לפרוטוקול.
חנין זועבי: אבל שאר הוועדות אינן ועדות לגברים.
חנין זועבי: פה ועדה למעמד האישה.
עיסאווי פריג': אני רק הערתי.
חנין זועבי: שאר הוועדות הן ועדות כלליות.
חנין זועבי: כל הוועדות הן לגברים וזאת הוועדה לאישה.
עיסאווי פריג': כי יש כלל אתיקה נשבר, אבל הלאה.
עליזה לביא: אוקיי, בבקשה.
<סאוסאן תומא שוקחה: בוקר טוב.
<סאוסאן תומא שוקחה: אני בחרתי לדבר על גברת סמירה חורי, שהיא עדיין בחיים, היא ילידת נצרת, חיה עד היום.
<סאוסאן תומא שוקחה: מנהיגה פוליטית חברתית, בת 84.
<סאוסאן תומא שוקחה: לאחר סיום לימודיה התיכוניים, החלה בשנת 1947 ללמוד בסמינר למורות בירושלים, אפרופו מורות מובטלות.
<סאוסאן תומא שוקחה: ואפילו לימדה בבית-ספר בעכו בשנת 1948.
<סאוסאן תומא שוקחה: משנת 1949 ואילך, פעלה סמירה חורי לארגן נשים בכפרים ערביים ובגיוס נשים לפעילות פוליטית וחברתית ובהוראת קריאה וכתיבה לנשים אנאלפביתיות.
<סאוסאן תומא שוקחה: כל זה במסגרת הפעילות שלה בתנועה לנשים דמוקרטיות בישראל, אשר נוסדה ב- 1949, כתנועת נשים יהודיות וערביות.
<סאוסאן תומא שוקחה: גב' חורי נמנתה עם המייסדות של התנועה ומנהיגותיה.
<סאוסאן תומא שוקחה: התנועה הובילה מאבקים רבים למען ההכרה ביום האישה הבינלאומי, ה- 8 במרץ, שנים רבות.
<סאוסאן תומא שוקחה: ייסוד מסגרות לטיפול בילדים כדי לעודד נשים לצאת לשוק העבודה.
<סאוסאן תומא שוקחה: גב' חורי פעלה בהרבה מישורים, כולל זה שהיתה מועמדת לחברות במועצת העיר בנצרת ובין המייסדות של הארגון שלנו, עמותת נשים נגד אלימות.
<סאוסאן תומא שוקחה: נשים רבות רואות בה דוגמה לאישה חזקה, אשר הקדישה שנים רבות של הפעילות שלה, האינטנסיבית, למען זכויות נשים, שלום צודק וזכויות הילדים.
עליזה לביא: למדנו.
עליזה לביא: אז בואו ניכנס קצת באמת לנושא ונלמד אותו ונראה איך אפשר לקדם ולהתקדם.
עליזה לביא: הנתונים המספריים שעומדים לפנינו וגם הנתונים שכרגע העבירו ה-ממ"מ המדויקים יותר והעכשוויים, אנחנו מדברים על 11,000 נשים ערביות בעלות תעודת הוראה שלא היו מועסקות בשנת הלימודים הנוכחית.
עליזה לביא: 35% בלבד מכלל המורים הערביים שביקשו להשתבץ במשרות הוראה במערכת החינוך אכן שובצו.
עליזה לביא: כשאנחנו בוחנים במבט אורך, ב- 15 השנים האחרונות, אנחנו רואים ירידה של 30% מקרב הבוגרים הערביים שפונים לתחום ההוראה בין השנים 2001 ל- 2008.
עליזה לביא: מתוך פניות לשיבוצים לתפקידי הוראה, 91% אלו נשים ומתוך כלל השיבוצים שיש, 92% הן נשים ומתוך כלל הפניות לשיבוצים של נשים, רק 40% שובצו.
עליזה לביא: אז אני רוצה באמת להעביר אליך את רשות הדיבור, חבר הכנסת מסעוד גנאים, כדי באמת להרחיב וללמד אותנו על הבעיה לעומק, מההיכרות רבת השנים שלך.
מסעוד גנאים: אני מודה לך, גברתי היושבת ראש, על זה גם ששמת לב כאשר העליתי את הנושא בנאום הדקה, זה היה לפני כשלושה שבועות בכנסת, אני זוכר, ואת ניגשת אלי ושאלת אותי על הנושא ואני הגשתי את הבקשה לדיון מהיר לנושא הכאוב הייתי אומר, הזה.
מסעוד גנאים: זאת לא פעם ראשונה שאנחנו דנים בנושא.
מסעוד גנאים: היה דיון בוועדת החינוך בשנת 2011 והיה עוד דיון, אני לא זוכר, אולי גם בוועדה הזאת, הוועדה לקידום מעמד האישה.
מסעוד גנאים: היה על תעסוקת נשים אולי בכלל, ערביות בכלל.
מסעוד גנאים: אבל הנושא, אנחנו דנו בו קודם.
מסעוד גנאים: הבעיה טמונה בפער בין הכמות והמספרים הגדולים של המורים והמורות הערביות שהן בוגרות ולפחות למבקשות עבודה במקצוע ההוראה, לבין מקומות העבודה והמשרות.
מסעוד גנאים: הכוונה שיש פער בין ההיצע לבין הביקוש.
מסעוד גנאים: הבעיה, אנחנו רואים אותה כל יום, גברתי היושבת ראש וכולנו כחברי כנסת ערביים וגם אלה שמתעניינים בנושא, מורות ערביות פונות אלינו וגם מורים ערביים.
מסעוד גנאים: אבל מאחר והרוב הן מורות, המורות הן שפונות ואת הזכרת שמדובר באלפי מורות.
מסעוד גנאים: את הבעיה הזו צריך לפתור.
מסעוד גנאים: יש הרבה דרכים לפתור אותה.
מסעוד גנאים: דיברנו ב- 2011, כאשר היה דיון בוועדת החינוך, דובר על הרבה דברים.
מסעוד גנאים: אחד הפתרונות היה שילוב של מורות ומורים ערביים במערכת החינוך היהודית או העברית, בתי-ספר יהודיים.
מסעוד גנאים: משום ששם יש מחסור, שם להפך, שם אנשי עסקים או ממקצועות אחרים עושים הסבה להיות עובדי הוראה ולא להפך.
מסעוד גנאים: אז אפשר לשלב ושמענו לאחרונה על תוכנית של משרד החינוך, אולי אנחנו נשמע את הפרטים מנציגי משרד החינוך על שילוב כ- 500 מורים, מורים ומורות ערביים, בבתי-הספר הערביים.
מסעוד גנאים: דובר שם על העניין של ההכוון המקצועי.
מסעוד גנאים: מאחר ורוב הנשים או התלמידות הערביות לומדות להיות מורות, הן במכללות של חינוך, אז זה יוצר גם, זה אחת הבעיות, זה אחד הדברים שיוצר את הבעיה הזו, משום שאי-אפשר שכולן רוצות להיות מורות.
מסעוד גנאים: אבל אני מבין שהסיבה שהמקצוע ההוראה מבוקש לנשים, משום שזה אולי יותר קרוב ליישוב.
מסעוד גנאים: אולי היא יכולה לעבוד ביישוב שלה, בכפר, בעיר שלה, ואין הזדמנויות אחרות.
מסעוד גנאים: הפיתרון גם טמון בצדק ובשוויון, גברתי היושבת ראש.
מסעוד גנאים: אני חושב שאילו היה שוויון, אילו היה צדק בין מערכת החינוך היהודית והערבית, הכוונה, אם זה במישור הבנייה, בניית הכיתות שהן חסרות, אם זה בשעות לימוד, אם זה במילוי החסר בתקנים השונים, אם זה גם בתקנים המלווים להוראה, כמו פסיכולוגים, כמו יועצות, אני חושב היינו יכולים לפתור או להפחית מהבעיה הזו.
מסעוד גנאים: אני מקווה שנשמע ממשרד החינוך מה הפיתרונות שהוא מכין לנו לבעיה הזו.
מסעוד גנאים: אבל בסוף אני רוצה להגיד שהבעיה היא לא רק עסקית או כלכלית, היא נהפכת באמת לטרגדיה אישית של המורות, שכל-כך השקיעו מחייהן וכל-כך השקיעו מכספן, כדי בסוף להשתלב בשוק העבודה ולהיות מורות ועדיין יושבות בבית, לצערי.
עליזה לביא: אבל מתוך ההיכרות רבת השנים שלך עם הנושא הזה, זה נושא שעלה למשל בכיוון של ההכוונה המקצועית בבתי-הספר הערביים?
עליזה לביא: יש מושג כזה של הכוונה מקצועית?
מסעוד גנאים: כן, אבל ב- 2011 אני זוכר שמכובדי, עבדאללה חטיב, דיבר על תוכנית בכיוון הזה.
מסעוד גנאים: ההכוון המקצועי, כאשר אני הייתי מורה, הייתי רכז חינוך חברתי.
מסעוד גנאים: בסכנין, בבית-ספר תיכון בסכנין, הייתי מורה להיסטוריה.
מסעוד גנאים: אני זוכר שבזמנו, אני מדבר על 2005, 2006, 2007, אפילו לפני זה, 2004, שם ההכוון המקצועי לא היה ממוסד.
מסעוד גנאים: לא היה כל-כך מסודר.
מסעוד גנאים: היועצת החינוכית או היועץ החינוכי, היה עושה איזה סיבוב בסוף השנה על כיתות, על תלמידי י"ב, כדי לשאול אותם, או כדי לדעת מה הם יכולים להתמחות באוניברסיטה.
מסעוד גנאים: הדבר צריך להיות ממוסד יותר, מסודר יותר, אפילו אני הצעתי לשר החינוך הצעה שזה יהיה חלק מתוכנית הלימודים ושזה יתחיל מוקדם, כדי שהתלמיד ידע לאן הוא הולך ובמה הוא יתמחה.
עיסאווי פריג': אני מעדיף שנשמע נציג ממשרד החינוך.
עליזה לביא: אני גם חושבת, משרד החינוך ואז ניתן לכם, בסדר, בבקשה.
עליזה לביא: יש לנו את עבדאללה חטיב, שכבר הוזכר שמך, בוקר טוב, מנהל אגף חינוך, מגזר ערבי במשרד החינוך, בבקשה.
<עבדאללה חטיב: בוקר טוב לכולם.
<עבדאללה חטיב: צדק חבר הכנסת מסעוד גנאיים כאשר הוא דיבר על כך שזאת לא הפעם הראשונה שאנחנו דנים בסוגיה הזאת וגם דנו במסגרת הזאת במסגרת ועדת החקירה הפרלמנטארית שהיתה גם בראשות חבר הכנסת אחמד טיבי.
עליזה לביא: חקירה פרלמנטארית בנושא הזה?
<עבדאללה חטיב: לפני שנה.
עליזה לביא: על זה?
עליזה לביא: על מורות ערביות?
מסעוד גנאים: לא לא, על הייצוג הערבי.
<עבדאללה חטיב: על הייצוג ההולם של האוכלוסייה הערבית ושם התייחסנו לסוגיה של המורים.
<עבדאללה חטיב: אני רוצה לציין ולהתחיל, גברתי היושב ראש, בנושא של המספרים.
<עבדאללה חטיב: אין ספק שקיים עודף של מועמדים להוראה במגזר הערבי והמספרים, אנחנו היום מדברים במשרד החינוך לקראת שנת הלימודים תשע"ד, אנחנו מדברים על כך שהוגשו כ- 8,395 בקשות עבודה למגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים בדרך-כלל על כ- 90% מהבקשות האלה הן נשים ורק 10% מהבקשות האלה, הם מגברים.
עיסאווי פריג': אולי, מר עבדאללה, תן לנו נתונים שלוש-ארבע שנים אחורה.
<עבדאללה חטיב: אני אתן לכם למשל, לקראת שנת הלימודים תשע"ג.
<עבדאללה חטיב: בתשע"ג מועמדים, לא בקשות, מועמדים 7,941 מתוכם 7,212 הן נשים ו- 729 שהם גברים, כלומר אחוז הנשים היו 90% ממגישי בקשות העבודה למשרד החינוך.
<עבדאללה חטיב: מתוכם שובצו במשרד החינוך 3,162, מתוכם, 2,905 הן נשים ורק 257 שהם גברים, אשר שובצו במערכת החינוך.
<עבדאללה חטיב: אתם צריכים לדעת שהשנה יש לנו עלייה, כ- 1,000 בקשות עבודה במסגרת משרד החינוך, כאשר ההיצע הוא עולה מאוד מאוד מאוד על הביקוש.
עיסאווי פריג': רק שנתמקד.
עיסאווי פריג': כמה מורות מובטלות, שלא מצאו.
עיסאווי פריג': המספרים, שנסדר.
עיסאווי פריג': זה יבלבל אותנו.
<עבדאללה חטיב: יש לי פה את המספרים.
עיסאווי פריג': תגיד את המספרים.
<עבדאללה חטיב: אנחנו פה מדברים על 4,000, אנחנו מדברים על כ- 4,000 מורות שהגישו בקשות למשרד החינוך, שבקשתן לא נענית בחיוב.
עיסאווי פריג': זה 4,000.
חנין זועבי: לא, זה רק בשנה האחרונה.
עליזה לביא: אנחנו מקבלים כרגע נתונים.
עליזה לביא: בואו רגע ניתן לו.
עליזה לביא: אני אתן לכם את הזמן שלכם.
עליזה לביא: אני לא מצליחה, אני מאבדת את הריכוז ונורא חשוב לי הנושא.
<עבדאללה חטיב: אני אוסיף עוד דבר.
<עבדאללה חטיב: כאשר אנחנו מדברים על נשים שלא נקלטו במסגרת משרד החינוך, משמעות הדבר שחלק מהנשים האלה מצאו גם תעסוקה במקומות אחרים.
<עבדאללה חטיב: למשל, אנחנו עשינו מיפוי לאותן נשים שלא נקלטו במשרד החינוך.
<עבדאללה חטיב: אנחנו מצאנו שמעל ל- 30%, כ- 35% מאותן מורות שהגישו בקשות למשרד החינוך, הן עובדות במסגרת הגנים הפרטיים, במסגרת בתי-ספר שהם פרטיים, שקיימים במדינה, במסגרת תוכנית צילה שהופעלה בשנה האחרונה, במסגרת תוכנית החומש שאנחנו מפעילים אותה.
<עבדאללה חטיב: כלומר, במסגרת מכלול התוכניות שאנחנו מפעילים אותם, עובדים גם כ- 35% מהעודף.
<עבדאללה חטיב: כלומר, נשאר לנו כ- 2,500 מועמדות שלא מצאו תעסוקה במסגרת משרד החינוך.
חנין זועבי: מועמדות, אבל לא מובטלות.
חנין זועבי: השאלה כמה מורות ערביות מובטלות.
עיסאווי פריג': זה מבלבל.
עיסאווי פריג': אני רוצה מספרים.
<עבדאללה חטיב: אבל אני מסביר.
עליזה לביא: רק רגע, חברת הכנסת זועבי, בואי רגע נלמד את הנושא.
עליזה לביא: כל מה שאני מבינה כרגע זה שיש חינוך ציבורי ובמסגרות השונות מועסקות 35% מהפונות.
חנין זועבי: שורה תחתונה, כמה מורות מובטלות?
עליזה לביא: 2,500.
עליזה לביא: 2,500 מורות.
חנין זועבי: זה רבע מאשר המחקר של ה- ממ"מ.
עיסאווי פריג': זה מה שאני רוצה להבין.
חנין זועבי: המחקר הזה מראה על 10,000 וכל המחקרים האחרים, גם נשים נגד אלימות, מדברים על 11,000.
עליזה לביא: בסדר, יש לנו פה את נציגי ה- ממ"מ, תכף אנחנו נשמע.
<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על נתונים שקיימים אצלנו.
<עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים, הנתונים האלה הם נתונים שקופים מאוד.
<עבדאללה חטיב: אנחנו העברנו אותם גם ל- ממ"מ.
<עבדאללה חטיב: הנתונים האלה של מגישי בקשות העבודה למשרד החינוך, כלומר כל מה שאנחנו אומרים פה, אנחנו מבינים - - -
חנין זועבי: אבל יש אלה מובטלות - - -
עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, אני אלמד.
חנין זועבי: אבל לא צריך להיות יותר שקוף.
עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, תכף יש לנו את ה- ממ"מ איתנו, כולם איתנו.
עליזה לביא: בואי.
חנין זועבי: חשוב שיהיה לו את המספרים.
עליזה לביא: אבל אנחנו תכף נעמוד על כך.
עיסאווי פריג': המספרים מולנו מראים נתונים אחרים.
עיסאווי פריג': טוב, נמשיך.
עליזה לביא: חברי הכנסת, בבקשה, אני מבקשת, אנחנו באנו כולנו, התכנסו.
<עבדאללה חטיב: אני יודע שהדיון מאוד חשוב ויש לנו אינטרס גם כן למצוא פיתרון לסוגיה הזאת כי היא סוגיה שהיא מאוד כואבת.
<עבדאללה חטיב: אנחנו צריכים גם כן, באנו לכאן על-מנת להציע פתרונות, על-מנת באמת להתגבר על אותה תופעה.
<עבדאללה חטיב: אנחנו היום, לפי הנתונים שקיימים אצלנו, אנחנו מדברים על כך ש- 2,500 מגישות בקשות עבודה למשרד החינוך, לא מועסקות באף מקום.
<עבדאללה חטיב: לא במשרד החינוך ולא במסגרת העמותות השונות.
<עבדאללה חטיב: אם יש מספרים אחרים, אז נשמח לקבל אותם מספרים ולבחון את כלל המועמדים שאנחנו מדברים עליהם.
<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של משרד החינוך, אנחנו צריכים להבין עוד דבר.
<עבדאללה חטיב: משרד החינוך הוא המעסיק העיקרי של האוכלוסייה הערבית וכאשר אנחנו מדברים על נשים ערביות, יש לי פה מספרים מדויקים.
<עבדאללה חטיב: רק בגני ילדים, ביסודי ובחטיבות הביניים, ללא בתי-ספר תיכוניים, אנחנו מדברים על 17,563 מורות שמועסקות במסגרת משרד החינוך והן מהוות כ- 80% מכלל המורים במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: כלומר, מכלל המורים שעובדים במגזר הערבי, 21,980 – 80% מהמועסקים שם כמורים הם נשים, מורות ערביות בגני ילדים ביסודי ובחטיבה.
<עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שעיקר הבעיות שקיימות, אפשר האתגרים שקיימים - - -
עיסאווי פריג': אפשר לקבל העתק מהדו"ח שאתה מחזיק?
<עבדאללה חטיב: זה שקוף, אני אתן לכם.
<עבדאללה חטיב: דווקא רצינו לעשות את זה כמצגת.
<עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים היום ויכולים לזהות מספר דברים.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה זה הנושא של האבטלה הגבוהה בקרב נשים ערביות.
עליזה לביא: בכלל?
<עבדאללה חטיב: שחלקן הן אקדמאיות אבל גם בכלל.
עליזה לביא: זה נושא שדנו בו, על האקדמאיות.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה השנייה שאנחנו גם מתמודדים אתה וגם מנסים, אני גם אתן כיוונים לפיתרון, מיעוט מקומות עבודה ואופקי תעסוקה לנשים במגזר הערבי, במשרד החינוך עכשיו אנחנו נציג את התוכנית מה אנחנו עושים על-מנת לכוון בנושא של חינוך לחיי קריירה והכוונה תעסוקתית.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית שהרבה מאוד נשים במגזר הערבי פונות להוראה, כאשר יש מקום היום לכוון גם את מסלולי הלימודים של אותן בנות ואי גם כן אתייחס לסוגיה הזאת והסוגיה שהציג אותה גם כן חבר הכנסת מסעוד גנאים, שהיא מיעוט המסגרות להכוונה מקצועית, בקרב הבוגרים במערכת החינוך במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: למה זה גורם?
<עבדאללה חטיב: זה גורם לחוסר השתלבות החברה הערבית הישראלית בכלכלת המדינה והסוגיה השנייה זה הרגשה גם של ניכור ושל תסכול בקרב נשים במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: יש לנו שני יעדים שהם יעדים מרכזיים שאנחנו קבענו במשרד החינוך, לגבי הנושא של הנשים.
<עבדאללה חטיב: הדבר הראשון.
חנין זועבי: לפני זה, יש לי שאלה אליך.
חנין זועבי: אתה גם מצביע על עודף הכשרה, כלומר כניסה לא מבוקרת למוסדות ההוראה שהתפוקה שלה היא אלפי בוגרות הוראה, שאין קריטריונים למי שיתקבל ללימודי הוראה ואז יש המון בוגרות ובוגרים, שזה לא מבוקר בכלל.
<עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס ואחרי זה להמשיך.
<עבדאללה חטיב: הסוגיה הראשונה, לא כל המורים אשר מסיימים, שבמכללות הערביות, אנחנו יודעים שגם האוניברסיטאות מכשירות מורים למערכת החינוך.
<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של המכללות, הסוגיה הזאת נבחנה רבות ואני רוצה להגיד, אני אישית התנגדתי לצמצם בנושא של המכללות הערביות מסיבה אחת – אי-אפשר היום להגיד לאישה ערבייה, אנחנו רוצים לחסום אותך ואנחנו רוצים לצמצם את המכללות.
<עבדאללה חטיב: משמעות הדבר, כאשר אנחנו מצמצמים את המכסות של המכללות, שאנחנו מונעים מנשים ערביות, שרוצות לקבל תואר אקדמאי, מלהשיג את ההשכלה הבסיסית.
<עבדאללה חטיב: ולמה?
עיסאווי פריג': "שלם וקח".
חנין זועבי: קריטריונים של קבלה.
עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, יש פה רשימת דוברים ארוכה.
עליזה לביא: אני מבקשת ממך.
עליזה לביא: אני אתן לך את הזמן שלך.
חנין זועבי: זה עיקר הדיון עם משרד החינוך.
עליזה לביא: אני רואה.
עליזה לביא: חברת הכנסת זועבי, באנו כדי ללמוד את המציאות.
עליזה לביא: אני מבינה שהנושא הזה כבר חזר ועלה בכנסות קודמות.
עליזה לביא: תני לנו ללמוד על הפער.
עליזה לביא: אני גם לא נוח לי עם הנתונים ובמיוחד לא נוח לי עם הפער.
עליזה לביא: אני גם קוראת פה לפניי את דו"ח מבקר המדינה שגם הוא מדבר על הדברים.
עליזה לביא: הנתונים ידועים לכולנו.
עליזה לביא: בואי ניתן לדברים הלאה להישמע.
חנין זועבי: צריכים גם לפתח הבנה משותפת עם משרד החינוך.
חנין זועבי: אני מקווה שבוועדה הזאת כן נפתח הבנה משותפת.
עליזה לביא: בבקשה, את יודעת שהנושא חשוב.
עליזה לביא: ביום חמישי אנחנו גם בנצרת, גם כדי ללמוד את הדברים האלה בשטח.
עליזה לביא: אז בואי, תני לי ללמוד את הנושא לעומק.
חנין זועבי: כן, קריטריונים של קבלה.
עליזה לביא: תודה, חברת הכנסת זועבי.
עליזה לביא: כן, אדוני.
<עבדאללה חטיב: בנושא של הקריטריונים.
<עבדאללה חטיב: הקריטריונים הם קריטריונים אחרים וארציים, לכלל מגישי הבקשות להתקשר להוראה, הן במגזר היהודי והן במגזר הערבי.
<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על קריטריונים ארציים.
<עבדאללה חטיב: כאשר מועמדים עומדים בקריטריונים הארציים, בקריטריוני הסף לקבלה, אז הם מתקבלים.
<עבדאללה חטיב: היום אני בטוח ואני חותם לך, הנושא של הפרוטקציות והדברים האלה נעלמו, נכחדו, ואנחנו לא ניתן לא יד ולא רגל לדברים האלה ואני מתחייב בדברים האלה וגם העמותות, גם עלי, שהוא מנהל מכללה, יכול להעיד על הדברים האלו.
<עבדאללה חטיב: אני רוצה להציע מה אנחנו הולכים לעשות, כי זה גם כן נושא שהוא נושא חשוב מאוד.
<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על התוכנית החדשה שיחד עם הרשות לפיתוח כלכלי במשרד ראש הממשלה, בראשותו של איימאן סייף וגם עם "קו משווה", הנושא של העסקת 500 מורים מהמגזר הערבי, מרביתן נשים, במערכת החינוך העברית.
<עבדאללה חטיב: כלומר, אנחנו היום בנינו קובץ של מורות מהמגזר הערבי שהן מורות מצטיינות, אנחנו שלחנו את הקבצים האלה והנתונים האלה למחוזות, ואנחנו מעודדים את הנושא של תעסוקת נשים, במיוחד נשים או אקדמאיות מהמגזר הערבי, במסגרת מערכת החינוך היהודית.
<עבדאללה חטיב: התוכנית הזאת היא תוכנית חומש.
<עבדאללה חטיב: לקראת שנת הלימודים תשע"ד, אנחנו נקלוט כ- 100, בעיקר מורות ערביות, במערכת החינוך היהודית אבל אני רוצה להגיד עוד דבר.
עיסאווי פריג': זה 500 לחמש שנים?
<קריאה: זה 500, שי פירון אמר.
עליזה לביא: הבוקר נפגשתי בעניין עם השר.
<עבדאללה חטיב: תוכנית חומש, אנחנו לקראת שנת הלימודים הבאה נקלוט 100 מורות ערביות.
עליזה לביא: אנחנו מדברים על 500 מורות בחמש השנים הקרובות.
<עבדאללה חטיב: צריך להוסיף עוד דבר, למשל, יש לנו מקומות תעסוקה שהם מקומות תעסוקה פנויים.
<עבדאללה חטיב: יש לנו, למשל, בדרום שהם מקומות תעסוקה פנויים ואנחנו מדברים על מאות מקומות תעסוקה פנויים בדרום שאף אחד לא רוצה ללכת לשם.
<עבדאללה חטיב: אנחנו אפילו הצענו מקומות עבודה ותעסוקה באילת עם מימון מלא של שכר הדירה, עם גם תוספות ואף אחת לא הולכת לשם.
<עבדאללה חטיב: הנושא השני שאני רוצה להתייחס אליו – עיקר הבעיה היא היעדר הכוונה מקצועית לאותם תלמידים שהם תלמידים שלומדים ב- י"ב.
עיסאווי פריג': לכמה תיכונים יש הכוונה?
<עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ג, אנחנו הפעלנו כמשרד, יחד עם "קו משווה" ויחד עם הרשות לפיתוח כלכלי, אנחנו הפעלנו מיזם ב- 50 בתי-ספר במגזר הערבי, מתוך ה- 135.
עליזה לביא: כן, אבל את הנתונים אנחנו רואים.
<עבדאללה חטיב: אני רוצה להציב עוד מה אנחנו עשינו.
<עבדאללה חטיב: אנחנו, יחד עם המועצה להשכלה גבוהה, ויחד עם משרד ראש הממשלה, בשנת הלימודים הבאה, אנחנו נפעיל את אותה תוכנית ב- 100 בתי-ספר ערביים, כאשר תוך שלוש שנים אנחנו נכסה את כל בתי-הספר הערביים ואנחנו מדברים על 200 בתי-ספר שהם ערבי, דרוזי ובדואי.
<עבדאללה חטיב: כלומר, בשנת הלימודים תשע"ו, כל בתי-הספר במגזר הלא יהודי, תהיה בהם התוכנית של חינוך לחיי קריירה.
<עבדאללה חטיב: חוץ מזה, הנושא של פתיחת מגמות טכנולוגיות במסגרת בתי-הספר התיכוניים לבנות.
<עבדאללה חטיב: יש סוגיה שהיא סוגיה מאוד חשובה.
<עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להפנות את הבנות ובעיקר הבנות במגזר הערבי, לנושא של החינוך הטכנולוגי.
<עבדאללה חטיב: כי אנחנו רואים שזה אופק תעסוקתי שהוא פתוח גם כן לבוגרות שהן בוגרות מסלול טכנולוגי במגזר הערבי ולכן מה שעשינו, יש החלטת ממשלה חדשה, אנחנו ישבנו עם כל המנהלים לפני שבועיים, עם כל מנהלי בתי-הספר התיכוניים.
<עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים לממן בשנת הלימודים תשע"ד כתשעה וחצי מיליון שקל על-מנת קודם כל לעודד את ההשכלה, את המגמות, לבנות מגמות טכנולוגיות ייעודיות לבנות ואנחנו לא מדברים רק על מגמות שהן מגמות נמוכות, אנחנו מדברים על מגמות שהן מגמות יוקרתיות ולחבר הכנסת חנין זועבי, אני רוצה להגיד לך דבר אחד: אנחנו מדברים היום על מגמות יוקרתיות.
<עבדאללה חטיב: למשל, הנושא של מערכות ביו-טכנולוגיה, כאשר באותן מערכות היום לומדות כ- 1,240 בנות מהמגזר הערבי.
עליזה לביא: איפה יש את זה?
<עבדאללה חטיב: הן לומדות במסגרת בתי-הספר התיכוניים במגזר הערבי, זה ממש הכוונה לחינוך הטכנולוגי העתידי.
עליזה לביא: תודה, אדוני, תודה רבה.
עליזה לביא: אני רוצה לשמוע, בבקשה, את ד"ר עלי וותד, ראש המכון האקדמי ערבי לחינוך בבית ברל.
עליזה לביא: שלוש דקות, בבקשה.
<עלי ותד: תודה.
<עלי ותד: אני חושב שהנושא הזה הוא נושא מאוד מורכב.
<עלי ותד: מורחים אותנו בנתונים ואנחנו שותקים.
<עלי ותד: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות חשובות.
<עלי ותד: עניין קבלת תלמידים, הכשרת מורות ערביות במגזר הערבי.
<עלי ותד: לפי דעתי, הבעיה היא בעיה של תכנון.
<עלי ותד: מספר התלמידים שמתקבלים, המכסות למגזר הערבי, הן מתוכננות על-ידי משרד החינוך והן בהתאם לתוכנית של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה והן לא יוצרות את הבעיה עצמה.
<עלי ותד: כל התלמידים, לפי מה שאני מכיר, לפי מה שאני עובד, הם מתקבלים לפי קריטריון שקובע אותו משרד החינוך.
<עלי ותד: אפילו מוסף להם קריטריון חדש, מזה שנתיים, שהוא לא נמצא במגזר היהודי, על בחינת כניסה בערבית לכל מי שמתקבל להכשרת מורים במכללות הערביות.
<עלי ותד: הבעיה זה לא המכללות הערביות.
<עלי ותד: מכיוון שמספר הבוגרים של בתי-הספר הערביים הוא גבוה מאוד והיום רוב הנשים והגברים, בעיקר גם הנשים רוצות ללמוד, כי כבר אין חקלאות במגזר הערבי, אני רוצה להדגיש את זה, כבר אין חקלאות שהיו מעסיקים אותם בחקלאות, ההורים, היום כולן רוצות ללמוד והן פונות, כשהמכללות יש להם מכסה מוגדרת מראש, הן לא יכולות לקבל את כולם ולא כולם עומדים בתנאי הקבלה של המכללות הערביות או המכללות העבריות, אז הם פונים למכללות כלליות, לא רק להכשרת מורים, כמו עמק יזרעאל, כמו אריאל, כמו מכללת נתניה ושם מתקבלים בתנאים הרבה יותר קלים מתנאי הקבלה של המכללות הערביות.
<עלי ותד: הם לומדים שם לכל מיני תארים – קרימינולוגיה, פסיכולוגיה, מדעי התנהגות.
<עלי ותד: כולם לומדים, מסיימים את התואר ועוברים למכללות, או הערביות או העבריות, לעשות הסבת אקדמאים מה שנקרא, והם למעשה נכנסו למערכת מהדלת האחורית ובלי תנאי הקבלה הראשוניים וזה אחד הגורמים ליצירת המספר הגדול של בוגרים של מורות ערביות שבאותו זמן אין להם מקום אחר לעבוד, חוץ מאשר משרד החינוך.
<עלי ותד: אני רוצה להעלות, איך אנחנו מתקדמים עם הנושא.
<עלי ותד: אני סובל מהבעיה הזאת, כיוון שאני אחראי לסטאז' במגזר הערבי, לשנה הראשונה שמתחילים לעבוד.
<עלי ותד: אני חושב שצריך לחשוב על הכוונה עסקית שעוסקים בה, עבדאללה, היא נושא מאוד מאוד חשוב ומאוד טוב, אבל אם אנחנו מכוונים אותם למקצועות טכנולוגיים ואחרי שמסיימים את הלמידה, לומדים בטכניון למשל ביו-רפואה והם לא עובדים, אז שוב חוזרים למערכת.
<עלי ותד: אז צריך לחשוב איך אנחנו פותחים אפיקים מסוימים בתוך המדינה, לבוגרים הערביים.
<עלי ותד: אפשרות נוספת שאני רוצה לחשוב עליה, יחד עם איימאן סייף, לחשוב על המכללות הערביות כמוסדות להכוונה עסקית אחרי התואר.
<עלי ותד: כלומר, הבוגרים יכולים לבוא למכללות ושם ללמוד הסבה למקצועות טכנולוגיים, להיי-טק וכו'.
<עלי ותד: יחד עם "קו משווה" אפשר לארגן דבר כזה, שיעשה הכוונה.
מסעוד גנאים: רק שאלה.
מסעוד גנאים: יש לך מספר, יש לך כמה מספר התלמידים או התלמידות, שמבקשים להצטרף למכללות?
מסעוד גנאים: כי אני מכיר שמכללה אחת רק כ- 4,000 בקשות להצטרף אליה.
<עלי ותד: בקשה להתקבל ללימודים?
מסעוד גנאים: כן כן, בקשות ללמוד.
מסעוד גנאים: במכללות.
<עלי ותד: למשל אצלנו, השנה, לבד אצלנו בלבד, בבית-ברל, נרשמו כ- 400 מועמדים, והתעניינו, פונים, כ- 1,200.
עליזה לביא: חבר הכנסת אחמד טיבי, בבקשה.
אחמד טיבי: זה אחד הנושאים שאנחנו דנו בו בכנסת יותר מאשר פעם אחת, בכדי למצוא פיתרון מיידי, הבעיה האקוטית ממשיכה ללוות את כל החברה הערבית.
אחמד טיבי: משרד החינוך הוא בעל הממשק הרחב ביותר עם החברה הערבית בישראל, בעיקר מבחינת תעסוקה וכאשר מדובר על אלפי מורים ומורות בעיקר מובטלים ומובטלות, הבדלי הנתונים, הרי הסיבה ברורה – כי רבות מהמורות שמובטלות, לא נרשמות במשרד החינוך, לא מגישות בקשות ולכן זה לא מפחית מהאבטלה, זה מפחית מהמספר הרשמי, הרשום.
אחמד טיבי: לכן, מר עבדאללה חטיב הציג נתון של 2,500.
אחמד טיבי: הנתון הוא קשה יותר, באופן פרקטי.
אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא תמונת הקונטרסט, ההיפוך בין החברה הערבית והחברה היהודית.
אחמד טיבי: בחברה הערבית יש אבטלה של מורות ומורים, בחברה היהודית, במערכת החינוך, יש דרישה, ההפך, דרישה למורים ומורות וכל הזמן אנחנו תובעים ממשרד החינוך ומהממשלה, לקלוט מורות ערביות ומורים ערביים, במערכת החינוך היהודית.