GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אחמד טיבי: לא במקצוע השפה הערבית, אלא במקצועות מתאימים, כמו מתמטיקה, ביולוגיה, אנגלית.
אחמד טיבי: אני מכיר, מר חטיב, עשרות מקרים כאלו של מורות שמלמדות במערכת החינוך היהודית ועם סיפורי הצלחה.
אחמד טיבי: יש אפשרות לקלוט 1,000 מורים ומורות ערביים במערכת החינוך היהודית.
אחמד טיבי: כך אתם פותרים חלק מבעיית האבטלה ופותרים את עניין הדרישה במערכת החינוך היהודית.
אחמד טיבי: הנקודה השנייה היא הצורך להוסיף תקנים, משרות, למערכת החינוך הערבית, לפחות 4,000, אם מחשבים את זה לפי שעות.
אחמד טיבי: לא שעות, לפי מספר תלמידים למספר מורים, מספר מורים – מספר תלמידים.
אחמד טיבי: לפי מספר שעות זה 6,000 ומשהו תקנים.
אחמד טיבי: הנקודה השנייה זה הסבה מקצועית, כבר דנו ודשנו בזה.
אחמד טיבי: יש אפשרות לעשות הסבה מקצועית למי שרוצים, למי שרוצים או רוצות – הייטק, סיעוד וכדומה.
אחמד טיבי: זה מצריך תקציב וכשאומרים תקציב, התשובה היא תמיד: יש צמצומים.
אחמד טיבי: זה משרד האוצר.
אחמד טיבי: משרד האוצר יכול לעשות משהו מעניין יותר ופרקטי יותר, גברתי היושבת-ראש – תוכנית פרישה מפתה שתפנה דרך למורות צעירות.
אחמד טיבי: זה נקרא להזרים דם חדש במערכת, לפתור את בעיית הקליטה ויש רבים שרוצים לפרוש ואם ייתנו להם תנאים מפתים, הם יעשו זאת וזה תפקידו של משרד האוצר.
אחמד טיבי: הוא אפילו לא חושב בכיוון הזה.
עליזה לביא: משרד האוצר חושב בכיוון של הארכת גיל פרישה, כמו שאנחנו יודעים.
אחמד טיבי: זה ההפך, אנטי-תזה למה שאני אומר.
מסעוד גנאים: חשיבתו אחרת.
אחמד טיבי: אני לא רוצה לדבר על קליטת נשים ערביות, אקדמאיות ערביות באופן כללי, אמנם זה קשור, אבל זה תלוי בוועדות אחרות.
אחמד טיבי: אני רוצה להודות לך ולחבר הכנסת מסעוד גנאיים שהעלה את הנושא.
עליזה לביא: חבר הכנסת עיסאווי פריג', בבקשה.
עיסאווי פריג': אני אעשה את זה כמה שיותר קצר.
עיסאווי פריג': אל"ף, ברכות על הוועדה שאתם מקיימים דיון לטעמי מאוד חשוב ובעל השלכות.
עיסאווי פריג': אני בן-אדם מציאותי, אני אשפוט לפי הנתונים בפרקטיקה.
עיסאווי פריג': רבותיי, אתם יכולים להגיד אחלה נאומים והרבה תזות, הנתונים בשטח – יש כשל בחינוך הערבי.
עיסאווי פריג': כשל רודף כשל, שנה רודפת שנה.
עיסאווי פריג': כל הטיעונים ששמעתי וידידי, חבר הכנסת טיבי וחבר הכנסת מסעוד גנאיים ואני שומע בכל מקום, חוזרים ונשנים על עצמם.
עיסאווי פריג': בינתיים, התוצאות מראות אחרת ועל-פי התוצאות אני פונה.
עיסאווי פריג': עזבו אותי מכל המלל היפה והדו"חות הסטטיסטיים, שלא צריך מאמץ מיוחד בשביל לחבר אותם.
עיסאווי פריג': אני שואל, את השיח שלי אציג אותו בכמה שאלות.
עיסאווי פריג': במיוחד.
עיסאווי פריג': אני הבנתי ממר עבדאללה חטיב שזו פעם ראשונה שאני נפגש ומכיר ורואה, אני לא, אתה יושב ראש האגף למינהל, לחינוך הערבי, נכון?
<עבדאללה חטיב: מנהל אגף א', לחינוך במגזר הערבי.
עיסאווי פריג': מנהל אגף א'.
<עבדאללה חטיב: אין מינהל ערבי.
עליזה לביא: זה מובנה בתוך.
עיסאווי פריג': אתה האיש מספר 1, של החיוך הערבי במדינת ישראל, ראש הפירמידה.
עיסאווי פריג': אתה הכתובת.
עיסאווי פריג': אתם מזכירים כאן נתונים, אתה אמרת 2,500, חבריי אמרו יש אנשים שלא נרשמים בגלל שלטון המוכתרים ושלטון הוואסטה, אז אומר – בשביל מה לי להירשם?
עיסאווי פריג': לא נרשמים, וחלקים שמתחתנים ולא מוצאים את הדרך, ונשאר עם ה- 2,500 שאתה מציג לנו.
עיסאווי פריג': כל הנתונים מראים אלפים אחרים.
עיסאווי פריג': שאלתי הראשונה: הנתונים האלו חוזרים מדי שנה ומתרבים ומה עשיתם בפועל, עשייה, ולא הצהרות, ולא מכתבים, מה עשיתם בפועל, שהמספרים האלו שנים על גבי שנים, הולכים ומתרבים?
עיסאווי פריג': שאלה שנייה: ציינת את נושא ההכוונה האקדמאית וההכוונה.
עיסאווי פריג': מתי היא התחילה?
עיסאווי פריג': שנה?
עיסאווי פריג': שנתיים?
עיסאווי פריג': מתי התחילה ההכוונה?
עיסאווי פריג': ב- 50 בתי-ספר ציינת.
<עבדאללה חטיב: ב- 50 בתי-ספר היא התחילה בשנת הלימודים, אני אתייחס.
עיסאווי פריג': אל תגיד לי שנה.
<עבדאללה חטיב: תשע"ג, 2012.
עליזה לביא: השנה, השנה התחיל.
עיסאווי פריג': תגיד השנה או שנה שעברה.
עיסאווי פריג': אני רוצה לשמוע ממך, בהכוונה האקדמית של בתי-הספר שנתתם, ה- 50 בתי-ספר, איך זה השפיע על הכיוון של בוגרי התיכונים בבתי-הספר האלו.
עיסאווי פריג': שאלתי השלישית: שמעתי מעלי ותד, ד"ר עלי ותד, שהוא ראש מכללה, שאתם הכנסתם אלמנט נוסף שזה בחינה בערבית.
עיסאווי פריג': מי שמסיים מכללה, צריך לעשות בחינה בערבית, בשביל הניקוד, כתנאי הכשרה.
<עבדאללה חטיב: לא, הוא דיבר על תנאי סף לקבלה למכללה.
עיסאווי פריג': אבל אתם כהכשרה, גם נותנים בחינה בערבית, נכון?
עיסאווי פריג': שמעניקים לה נקודות.
עיסאווי פריג': רציתי לשמוע ממך מה אחוז המורות שמסיימות מכללה, שנכשלות בבחינה הערבית הזו.
עיסאווי פריג': שנייה, עוד שאלה אחרונה.
עיסאווי פריג': אני רק שאילת שאלות אני שואל.
עיסאווי פריג': סוגיית המכללות.
עיסאווי פריג': מר וותד ציין שהמכסה נקבעת על-פי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
עיסאווי פריג': התחושה במגזר הערבי שהפרטת הממשלות והעמותות שעובדות בממשלות, יצרו מצב, אני אגיד את זה בערבית, שלם וקח.
עיסאווי פריג': וזה התוצאה, תגיע לילדים שלנו בהישגים, בכל מדדי ההישגים – בגרות, מיצ"ב, פיזה, כולם, שהישגים שנה על גבי שנה, אנחנו רואים בטבלאות ב- down, ואתם יכולים להגיד לנו אחלה טבלאות ואחלה דברים, אבל בפועל, יוק.
עיסאווי פריג': זה מה שרציתי לשמוע תשובות.
עליזה לביא: אנחנו נשמע תשובות בדברי הסיכום.
חנין זועבי: אני אנסה לצמצם ולתת לך, כבוד היושבת ראש, באמת טבלה שהיא צמצום לכל הדיונים שאנחנו ערכנו פה על סוגיית האבטלה.
חנין זועבי: קודם כל, אוקיי, אפיקי תעסוקה לנשים ערביות, אין.
חנין זועבי: אז יותר מ- 50% מהנשים הערביות, עובדות בהוראה בבתי-הספר.
חנין זועבי: יש לנו בעיה משני הכיוונים – מחסור בביקוש ועודף בהיצע.
חנין זועבי: מחסור בביקוש – צפיפות.
חנין זועבי: כאשר יש לך את הנתון של הצפיפות, מול כל 11.6 תלמיד, יש מורה יהודי, לעומת מול 13.6 תלמיד ערבי, יש מורה, אז הצפיפות בכיתות גורמת למחסור בביקוש.
חנין זועבי: עכשיו על העודף בהיצע.
חנין זועבי: אני חושבת שיש פה פשע שקוראים לו הנושא של הכשרת המורים והמורות הערביות במכללות, בלי ביקורת ועל זה לא צריכים ראשי המכללות לבוא ולהגיד לנו, לשווק לנו את הרמה הגבוהה של המכללות, אלא חוקרים ויש המון חוקרים, אם אנחנו מכבדים את עצמנו, אנחנו נשמע מה החוקרים אומרים בנושא הכשרת מורים.
חנין זועבי: איימאן אגברייה, חאלד אבו עסבה, חוקרים שאין להם כל אינטרס לשווק את המכללות.
חנין זועבי: אבל לשמוע את המנהלים והאחראים על המכללות, אנחנו לא צריכים מישהו לשווק לנו.
חנין זועבי: ואני חושבת, עבדאללה חטיב, שמשרד החינוך עושה פשע בנושא הכשרת המורים.
חנין זועבי: אתה מכיר מורות שלא יודעות לכתוב ערבית בכיתה?
חנין זועבי: אתה מכיר מורות, כיתה א', שההורים שלהם כאשר פותחות את המחברות של התלמידים, מוצאים טעויות ושגיאות בכתיב, לכיתה א' ו- ב' ו- ג', את זה אנחנו קובעים.
עיסאווי פריג': אתה מסכים שהבן שלך ילמדו אותם מורים כאלו?
עיסאווי פריג': וכולם בוגרי הכשרה.
חנין זועבי: אני לא צריכה את המכללות.
עיסאווי פריג': שלם וקח, זה המצב שאנחנו נמצאים בו.
עיסאווי פריג': זה נורא מעצבן.
חנין זועבי: זה הסוגיה.
עליזה לביא: אנחנו בדיון מהיר, אני מבקשת.
חנין זועבי: למה הסוגיה הזו חשובה?
עיסאווי פריג': אבל היא לב העניין.
עליזה לביא: היא לא לב העניין.
עיסאווי פריג': היא לב העניין.
עיסאווי פריג': הכל מתחיל משם.
חנין זועבי: אז אני אגיד לך למה.
חנין זועבי: החוקרים יגידו לך למה.
עיסאווי פריג': שלם ותלמד, והילדים ישלמו, במקום שילכו למקצועות אחרים.
חנין זועבי: כי העודף הזה, כי זה קל, זה קל להתקבל למכללה, אין קריטריונים.
חנין זועבי: מי שאומר שיש קריטריונים, הוא לא יודע על מה הוא מדבר או שהוא יודע אבל רוצה לסלף, היות שהוא לא יודע שאנחנו יודעים.
עיסאווי פריג': אין קריטריונים.
חנין זועבי: דברי שני, אין קריטריונים גם בקבלת התעודה, לא בכניסה למכללה יש קריטריונים, ולא בקבלת התעודה יש קריטריונים וזה מה שגורם להיצע הגדול.
חנין זועבי: עבדאללה חטיב, זה לא רק בעיה של אבטלה, זה גם בעיה של רמה ואתם, במשרד החינוך, ואתה כאחראי ראשון, אתה צריך גם לשים את הנושא הזה, של רמת ההכשרה של המורות, וזה גם ישפיע על ההיצע.
חנין זועבי: בשבילנו, אנחנו ההורים, אתה ההורה, זה לב הבעיה בחינוך הערבי – הכשרת מורים בחינוך הערבי, אחר-כך מכל מה שאמרתם, יש לך, אני חושבת, כבוד היושב ראש, ג'מאל זחאלקה הציע תוכנית של פרישה מוקדמת לפני שנתיים.
חנין זועבי: פרישה מוקדמת, יש מורים שלא רוצים ללמד.
חנין זועבי: יש מורים שלא רוצים להיכנס לכיתה.
חנין זועבי: אז מה, אז זה פה, גם עודף היצע.
עליזה לביא: אני חושבת שאת נוגעת בכמה נושאים ואני חושבת שאנחנו בדיון מהיר, הייתי רוצה - - -
עיסאווי פריג': אבל נושא ההכשרה הוא לב הבעיה.
עיסאווי פריג': המורים בסיטונאות.
עליזה לביא: הייתי שמחה לשמוע את סאוסאן תומא שוקחה מעמותת נשים נגד אלימות.
<סאוסאן תומא שוקחה: שלום, ותודה על ההזמנה.
<סאוסאן תומא שוקחה: אני לא רוצה לחזור על נתונים, כבר דיברו כולם על הנתונים, אבל אני רוצה לעשות כמה הבהרות בנושא של השיבוצים.
<סאוסאן תומא שוקחה: משרד החינוך, כשאומר שיבצנו מורים, זה לא אומר שהם נתנו מורה חדשה להיכנס למשרד החינוך או ללמד במשרד החינוך.
<סאוסאן תומא שוקחה: זאת אומרת שהיא ביקשה אולי להגדלת אחוז המשרה שלה, מ- 12 שעות לימוד ל- 24 או ל- 30, זאת אומרת, גם העברת מקום מהדרום, שיש לנו גם אלפי מורות שמלמדות מהצפון, מלמדות בדרום, שהן מבקשות לעבור מהדרום לצפון והן נענו, אז מה שנענה, כאשר אנחנו מדברים על נענו 5,000 או נענו 2,500 בקשות, זאת לא אומרת תקנים חדשים.
<סאוסאן תומא שוקחה: זאת הבהרה אחת.
<סאוסאן תומא שוקחה: הבהרה שנייה בנושא של תוכנית החומש.
<סאוסאן תומא שוקחה: עם כל הכבוד להצהרות של שר החינוך והרשות לפיתוח כלכלי, אבל באחת הישיבות עם מר עבדאללה חטיב, העברת לנו שמשרד החינוך קולט בלי התוכנית הזאת, 70 מורות בשנה, מורות ערביות מלמדות בשפה הערבית בבתי-ספר יהודיים.
<סאוסאן תומא שוקחה: אז מה זאת אומרת?
<סאוסאן תומא שוקחה: תוכנית החומש הזאת, מה, הוסיפה עוד 30 תקן או הוסיפה עוד 100 תקן?
<סאוסאן תומא שוקחה: גם זאת שאלה למר עבדאללה חטיב, אני רוצה להבהיר.
עליזה לביא: אנחנו צריכים לסיים ב- 11.
עליזה לביא: אז בואי, שלוש דקות אני נותנת לכל אחד.
<סאוסאן תומא שוקחה: ורק הערה אחת, שאנחנו כעמותת נשים נגד אלימות מנהלות - - -
עליזה לביא: כל אחד רוצה לדבר וכל אחד מרחיב.
עליזה לביא: אז אני מבקשת, אתה דיברת, אדוני, אני נורא מצטערת.
עליזה לביא: אתם צריכים לעזור, כולם.
<סאוסאן תומא שוקחה: מנהלות אתר לאקדמאיות ערביות שמשתתפות בהן 2,000 אקדמאיות ערביות.
<סאוסאן תומא שוקחה: עשינו סקר לנשים שהן עם תעודת הוראה, 80% מהנשים הערביות שעם הוראה, הן כן רוצות לעבוד במשרד החינוך בבתי-ספר יהודי, והן מוכנות ואני יכולה לתת לך שמות עם מספרי טלפון להתקשר אליהן.
עליזה לביא: רועי אסף מהרשות לפיתוח כלכלי, משרד ראש הממשלה.
<רועי אסף: שלום, תודה רבה על הדיון.
<רועי אסף: אני חושב שיש בעיה בדיון שלצורך העניין אתם מעלים פה שותף שלא נמצא, שהוא המועצה להשכלה גבוהה.
<רועי אסף: יש מדיניות של ניהול של תארים ומה אנשים לומדים ואיך הם לומדים ומה רמת התארים ואתם למעשה ממקדים כל פעם את הדיון שם והמועצה להשכלה גבוהה לא נמצאת.
<רועי אסף: אנחנו, משרד ראש הממשלה, גם עם משרד החינוך וגם עם המועצה להשכלה גבוהה, נדרשנו לעניין הזה.
<רועי אסף: אנחנו מפעילים את תוכנית חינוך לקריירה כעת במשרד החינוך ובעתיד במועצה להשכלה גבוהה, כיוון שאנחנו מסכימים שהיצע המורים מהמכללות הוא גדול מדי.
עליזה לביא: אבל מה התשובה שלך לגבי ההערה שניתנה כאן וחזרה וניתנה כאן לגבי כניסת הסף, דרישות הסף למכללות.
<רועי אסף: אני מסביר עוד פעם, דרישות הסף זה לא אחריות של משרד ראש הממשלה.
<רועי אסף: המועצה להשכלה גבוהה, יש מועצות של פרופסורים שקובעים את דרישות הסף ומאשרים.
עליזה לביא: לא הזמנו את המועצה להשכלה גבוהה?
מיכל רוזין: משרד החינוך זה המועצה להשכלה גבוהה.
מיכל רוזין: יושב-ראש המועצה להשכלה גבוהה זה שר החינוך.
<רועי אסף: את הוות"ת.
עיסאווי פריג': אבל אם אתה אומר שזה עולה כל הזמן והם לא נמצאים, מה אני צריך להבין מזה?
עליזה לביא: אנחנו כנראה לא הזמנו משום שהדיון התמקד בנושא של אבטלת מורות.
<רועי אסף: בתעסוקת מורות.
עליזה לביא: אני חושבת שאנחנו נקיים ישיבת ועדה בנושא הזה.
<רועי אסף: כיוון שזמני קצר, אני אנסה פשוט לתמצת את הדברים.
<רועי אסף: גם נשלח לחברת הכנסת זועבי לפני שנה וחצי וגם נשלח לוועדה למעמד האישה, ל- ממ"מ מסמך שלנו שיתעסק בכל תעסוקת הנשים הערביות, מדוע?
<רועי אסף: כיוון שאם יש לי עכשיו בעיה של תחבורה ב- X יישובים ערביים, אז הבחירה הטבעית של האישה הערבייה היא תהיה ללמוד הוראה, כאשר ייתכן מאוד שאם הייתי מסדר לה אוטובוס, היא היתה הולכת לבחור מקצוע אחר.
<רועי אסף: ולכן, צריך, כשמסתכלים על נושא התעסוקה, יש הרבה כלים שעמיתיי במשרד הכלכלה שיושבת משמאלי, מפעילים עם הרשות לפיתוח כלכלי, בשביל לשנות את כיוון הרכבת מההתחלה.
<רועי אסף: אתם עכשיו נמצאים ומתנגשים מול משרד החינוך על בעיה שהיא כבר קיימת.
<רועי אסף: החינוך לקריירה, אתה לא תראה את התוצאה שלו עכשיו, אתה לא יכול לקבל עליו נתונים.
<רועי אסף: אתה תראה אותו בעוד שלוש ארבע שנים.
עיסאווי פריג': 65 שנה הנתונים אותם נתונים.
עיסאווי פריג': תגיד לי, הגברת עוד מעט יוצאת לפנסיה, תחכה לגלגול הבא.
עיסאווי פריג': בסדר, נחכה לגלגול הבא.
עיסאווי פריג': נחלום בקבר על הישגים.
<רועי אסף: אני מסביר לך עוד פעם, חבר הכנסת, שהנקודה היא שאתה צריך להסתכל - - -
עיסאווי פריג': 65 שנה סיפרתם, תפסיק.
חנין זועבי: הפיתרון הכי מהיר – תוכנית פרישה מוקדמת.
חנין זועבי: תוכנית פרישה מוקדמת שאנחנו הצענו.
עיסאווי פריג': יוצאים לפנסיה עוד מעט.
עליזה לביא: אני רוצה לשמוע את יעקוב איברהים מיוזמות קרן אברהם.
עליזה לביא: אני חוזרת ושומעת על היוזמה, בבקשה.
<יעקוב איברהים: בוקר טוב.
<יעקוב איברהים: אני רוצה להגיד על פרויקט יא סלאם שהוא פרויקט שפועל בשיתוף פעולה עם משרד החינוך מ- 2008, של שילוב מורות ערביות שמלמדות אמנם את השפה הערבית, אבל כן משתלבות.
<יעקוב איברהים: כיום יש 100 מורות שעובדות במספר בתי-ספר, כמעט 200 ומשהו, ובטח הם גם במשרה מלאה.
עליזה לביא: מה זה השותפות הזאת?
עליזה לביא: משום שהבוקר כבר ישבתי עם השר על הנושאים של המשרד ושאלתי והוא אמר זה של משרד החינוך.
עליזה לביא: מה זה השותפות הזאת, אפשר ברגע ללמוד, פעם אחת?
<יעקוב איברהים: זה תוכנית שפיתחנו ביוזמות קרן אברהם, אבל כן במשרד החינוך.
עליזה לביא: ומשרד החינוך מממן אותה?
<יעקוב איברהים: חלקית, אני לא כל-כך יודע בכמה.
עיסאווי פריג': מה זה חלקית?
עיסאווי פריג': 10%?
עליזה לביא: מה שהשר אמר הבוקר זה שזה במימון משרד החינוך.
עליזה לביא: אני רוצה ללמוד על התוכנית הזאת.
<יעקוב איברהים: אני לא מדבר על שילוב המורות העתידיות, אני אומר על פרויקט שעובד מ- 2008.
<יעקוב איברהים: למשל, הכשרות והכל שנעשות דרך קרן אברהם, אבל גם, המשכורות והכל דרך משרד החינוך, שהן עובדות, הרבה מהן השתלבו בצורה יוצאת מן הכלל, חלק מהם הפכו אפילו להיות גם מחנכות בתוך בית-הספר, ואנחנו מאוד מברכים על היוזמה הזאת.
עליזה לביא: ולגבי התוכנית העתידית שלכם, ל- 500, במסגרת התוכנית, ה- 500 מורות, או שזה שתי תוכניות נפרדות?
<יעקוב איברהים: לא לא, אנחנו התחלנו את זה אבל כנראה שזה, בגלל ההצלחה, החליטו.
עליזה לביא: בזכות ההצלחה.
<יעקוב איברהים: בזכות ההצלחה.
עליזה לביא: אני אתן לך לסכם משום שאנחנו חייבים לסיים, יש פה עוד אנשים שלא דיברו.
עליזה לביא: תודה, תודה, אדוני.
עליזה לביא: חברת הכנסת מיכל רוזין.
מיכל רוזין: קודם כל, אני חושבת שאם מיקוד הנושא היה בנושא אבטלה, אז משרד הכלכלה היה צריך להיות כאן.
עליזה לביא: משרד הכלכלה כאן.
מיכל רוזין: כאן, אז אני אשמח לשמוע כי מהצגות לסדר שונות ושאילתות וגם דיון בוועדת הכלכלה עם השר בנט, אני העליתי שוב ושוב את הנושא של אבטלת נשים ערביות והוא הכריז מעל דוכן הכנסת במליאה, שבפירוש הנושא הזה הוא הראשון במעלה אצלו, הוא מתכוון להידרש לנושא, יש תוכניות, יש תקציבים, אז נשמח לשמוע על העניין הזה, כי זה הכל קשור אחד בשני.
מיכל רוזין: אני רוצה לשאול, ככה אני שומעת כל הזמן, קודם כל, אני חייבת לומר שאני לומדת פה הרבה על הנושא של תנאי הסף במכללות להוראה.
מיכל רוזין: אני חייבת לומר שזה לא רק בעיה של החברה הערבית.
עיסאווי פריג': אבל אצלנו כולה.
מיכל רוזין: אין ספק, אין ספק.
עיסאווי פריג': זה בסיטונאות.
מיכל רוזין: אני לא בתחרות.
מיכל רוזין: אין ספק שהמצב הרבה יותר קשה.
מיכל רוזין: אני רק אומרת שטעויות, טעויות כתב של מורות גם אני מזהה והרמה היא לא מספקת בכל.
מסעוד גנאים: צריך דיון על האיכות.
מסעוד גנאים: עכשיו מדברים על הכמות.
מיכל רוזין: ולכן, בדיוק, אני מגיעה לכמות.
מיכל רוזין: כי האיכות, אין ספק, היא משפיעה אחר-כך על החינוך וזו סוגיה מאוד חשובה שלא הכרתי מספיק טוב ואני חושבת שצריך להתמקד בה.
עיסאווי פריג': הרי את חיה במגזר הערבי לא פחות מהמגזר היהודי.
עיסאווי פריג': ואת יודעת את זה.
מסעוד גנאים: מר עבדאללה חטיב יספר לך על מורים שניגשו לבחינה בעברית, כמה מהם שהצליחו ועברו את הבחינה.
מסעוד גנאים: אחוז, אולי.
מסעוד גנאים: מורים.
מיכל רוזין: אבל אני רוצה לשאול בכל-זאת.
חנין זועבי: מר עבדאללה חטיב גם אחראי על הבעיה.
מיכל רוזין: אני רוצה לשאול בכל-זאת.
מיכל רוזין: יש מורות, בואו, אנחנו קצת שופכים את התינוק עם המים.
מיכל רוזין: יש מורות מוכשרות, טובות, רציניות, שיכולות להשתלב במגזר היהודי, במערכת החינוך.
חנין זועבי: תנו לה לדבר.
חנין זועבי: אנחנו רוצים להקשיב לה.
עליזה לביא: אני מנסה גם לתת לאנשים.
עליזה לביא: קודם הוא אמר שלא נתתי לו כל הזמן ועכשיו הוא מפריע.
מסעוד גנאים: היא מסיעתו.
מיכל רוזין: בדיוק, הוא מרגיש בחברות שהוא יכול להפריע.
מיכל רוזין: אז באמת, לעניין הכמות.
מיכל רוזין: אני אומרת – בואו לא נשפוך את התינוק עם המים ונגיד כל המורות לא מוכשרות, לא טובות, זה לא המצב.
מיכל רוזין: יש הרבה מורות מוכשרות וטובות.
מיכל רוזין: השאלה היא למה משרד החינוך משלב מורות ערביות, רק להוראת ערבית.
מיכל רוזין: עם כל הכבוד, אני מכירה קצת גם את החינוך במגזר היהודי ואני אומרת לכם שחסר הרבה מאוד מורות ומה שעושים בפועל, זה בעצם להביא כל מיני מורות מחליפות, שמעולם לא למדו הוראה, מעולם לא עשו שום הכשרה, הן מגיעות ונהיות מורות במצבים, באמת, אני אומרת לכם, אני לפעמים רואה - - -
<עבדאללה חטיב: אנחנו בתוכנית החומש לא מדברים על שפה ערבית בכלל.
מיכל רוזין: לא, אז אני שואלת שוב – האם אי-אפשר להגדיל את הכמות, כאשר יש, דיברה פה חברת הכנסת על ביקוש והיצע.
חנין זועבי: 5,000 מורות מחסור, בבתי-הספר היהודיים.
חנין זועבי: 5,000.
מיכל רוזין: למה לא משלבים?
מיכל רוזין: הרי נשיג בכך שלוש מטרות – גם ניצור מצב שיהיו יותר מורות, שיש ביקוש לכך, במגזר היהודי, גם נוריד את סף האבטלה ואת כמות המובטלות בחברה הערבית וגם ניצור, תסלחו לי, סוף סוף איזה שהוא שילוב של חיים ביחד, שלא יהיה, זה יכול להשיג מטרה עם ערך מוסרי ראשון במעלה, שבאמת ילד ילמד אצל מורה ערבייה, הוא יוכל לקבל גם פן תרבותי, גם פן בהחלט של סובלנות, של להכיר את האחר.
מיכל רוזין: אני גרה בפתח-תקווה, עיסאווי גר בכפר קאסם והילדים שלנו נפגשים כי אנחנו חברים, אבל אף ילד לא פוגש ילד ערבי מכפר לידו.
עליזה לביא: חברת הכנסת רוזין, אני חושבת שאת גולשת מהנושא של הדיון, במובן הזה שאין פה אנשים שיכולים לענות לך על הסוגיה המאוד מורכבת הזאת.
מיכל רוזין: משרד החינוך.
מיכל רוזין: תשלבו יותר מורות ערביות.
עליזה לביא: לא, אני חושבת שזאת שאלה שצריך להפנות לשר החינוך, כי זה עניין של - - -
מיכל רוזין: שר החינוך הודיע שהוא פתוח לעניין והוא בעד.
עיסאווי פריג': יש לך אמירה חדה בסוגיה הזו.
עליזה לביא: בואו נמשיך את הדיון.
עיסאווי פריג': יש לך אמירה חזקה.
מיכל רוזין: ברור שזה יהיה קשה, זה תהליך.
מיכל רוזין: אבל צריך להתחיל אותו.
עליזה לביא: תכניסי את זה, שילוב מורות ערביות בחינוך היהודי, נכניס את זה ואני חושבת שזה לא, אין לנו פה אנשים שיכולים לענות על הסוגיה הזאת.
עיסאווי פריג': שיהיה חלק.
עיסאווי פריג': מדינת כל אזרחיה, שנתחיל בשילוב.
עליזה לביא: בסדר, אז זאת סוגיה שהשר צריך להידרש אליה.
עליזה לביא: אני חושבת שצריך לזמן המשך.
עליזה לביא: אנחנו כרגע בדיון - - -
מיכל רוזין: לדעתי, השר תומך בעניין והבטיח לקדם.
עליזה לביא: אני חושבת שיש הבדל בין תמיכה והצהרה לבין שילוב בפועל, ולכך אנחנו - - -
עליזה לביא: אנחנו לא בשביל זה פה, אנחנו בשביל לתת דיון מהיר על הסוגיה הזאת של האבטלה בשנת הלימודים הקרובה.
עליזה לביא: אנחנו נמשיך - - -
מיכל רוזין: אבל את האבטלה את פותרת על-ידי מקומות עבודה.
מיכל רוזין: יש מקומות עבודה.
עליזה לביא: מיכל, הנושא הזה הוא נושא של מדיניות והוא נושא של הצהרות והוא נושא של התוויה.
עליזה לביא: זה לא סתם עד היום לא נפתר.
עליזה לביא: אז אם רוצים לבוא ולהעלות את הנושא הזה לדיון, אז צריך להיערך וגם להזמין את האנשים המתאימים.
עליזה לביא: ואנחנו, אני חושבת שכרגע אין לנו מי שיענה על הסוגיה, שהיא מאוד חשובה, מה שאת מעלה אותה כרגע.
דב חנין: אני מצטרף לכל הדברים של חברתי, חברת הכנסת רוזין.
דב חנין: אני מברך, גברתי יושבת הראש, על ההצעה שלך.
דב חנין: אני חושב שכדאי להזמין גם את השר, גם את המנכ"לית.
דב חנין: אני חושב שיש רצון טוב, אבל יש המון המון חסמים.
דב חנין: אנחנו מדברים על 11,000 מורים ומורות שחסרים במערכת החינוך בכללותה, לפחות 1,000 מורות ערביות יכולות להשתלב בלימודי הערבית, בלימודי אנגלית, בלימודים של מקצועות נוספים.
מיכל רוזין: חשבון.
דב חנין: תועלות מכל הכיוונים.
דב חנין: אבל כפי שאמרת, גברתי יושבת הראש, זה נושא לדיון מיוחד.
דב חנין: אני מאוד מאוד מקווה שנצליח לקיים אותו ואני חושב שזה מפתח רציני לפיתרון של המון בעיות.
עליזה לביא: כמו שאתם יודעים, אני שוב חוזרת ואומרת, על נושאים שהועלו כאן, גם במסגרת המכינה לגבי החברה הערבית, גם אבטלה, גם עבודה, גם מסגרות שעונות וגם הלימות.
עליזה לביא: אנחנו ביום חמישי הקרוב יוצאים לסיור של הוועדה בנצרת.
עליזה לביא: אני אשמח מאוד שתבואו, תשתתפו, תהיו איתנו, נלמד יחד ובאמת נראה איך לקדם את הסוגיות הללו שברוב המקרים, ועלה כאן העניין של תחבורה.
עליזה לביא: אין ספק שנושא של תחבורה, מקרין גם על מקומות עבודה.
דב חנין: היום בבוקר הייתי בפגישה במשרד התחבורה על תחבורה ציבורית כמפתח לתעסוקת נשים בציבור הערבי.
עליזה לביא: תדע לך ששני הנושאים, הנושא של תחבורה והנושא של אבטלה בכלל ואבטלת נשים בפרט, הוא נושא חד משמעי ואלו נושאים עולמיים שדנים בהקשרים הללו בהיבטים מגדריים.
עליזה לביא: גם כשיש רכב, מי לוקח, וגם מי יכול לצאת.
עליזה לביא: יש מושבים שיש אוטובוס שיוצא בשבע בבוקר, ואין יותר.
עליזה לביא: מי יכול לצאת, מי יכולה לצאת לעבודה, אם היא רוצה להוציא ילדים?
עליזה לביא: זה מאוד מורכב וזו סוגיה שמקרינה גם על האוכלוסייה היהודית וגם על האוכלוסייה הערבית ובאמת כדאי שנידרש לעניין הזה.
עליזה לביא: אני רק הייתי שמחה להעלות עוד נושא אחד במסגרת מחקר שקראתי לקראת הישיבה היום.
עליזה לביא: הנושא שבחברה הערבית, בהיבטים התרבותיים לרוב המקצועות הנרכשים הם מקצועות של מודלים שנמצאים בסביבה.
עליזה לביא: למשל, מקצוע הרפואה, למשל מקצוע הרוקחות וגם כמובן ההוראה, שדיברנו כאן בהרחבה.
עליזה לביא: לגבי ההכוונה המקצועית ומודלים לחיקוי, מודלים לחיקוי לבנות הצעירות, לאן אפשר להגיע, איך אפשר להתקדם.
עליזה לביא: אני הייתי מאוד מאוד שמחה, האם המחלקה של הבדלים בין המינים במשרד החינוך נכנסת למגזר הערבי?
עליזה לביא: הייתי שמחה לדעת האם התוכניות הללו קיימות במגזר הערבי.
עליזה לביא: לא רק העניין של הכוונה מקצועית, כן תלמדי טכנולוגי, לא תלמדי טכנולוגי, לגבי העצמת נשים, האפשרות, ההתקדמות, היכולת.
עליזה לביא: האם ילדה, נערה בת 17, 18, יודעת על אפשרויות קיימות במרחב התרבותי, ישראלי וכל מה שפתוח.
עליזה לביא: אני למשל, לא ידעתי שאני יכולה לשרת בצבא בגלי צה"ל.
עליזה לביא: לא ידעתי.
עליזה לביא: מה שהבת שלי יודעת היום, אני לא ידעתי.
עליזה לביא: אז האם הבנות הערביות, הנערות הערביות, בעצם יודעות מה פתוח בפניהן?
עליזה לביא: וזה לא רק הכוונה, זה לא רק הכוונה מקצועית לטכנולוגי או לא טכנולוגי.
<עבדאללה חטיב: זה עיקר העבודה שלנו במסגרת הפרויקט, לפתוח אופק תעסוקתי.
<עבדאללה חטיב: מה שאנחנו עושים, שאנחנו נותנים להם גם את חוויית ההצלחה.
<עבדאללה חטיב: הם מסיירים בכל מיני מקומות, אם זה במפעלי היי-טק, אם זה באוניברסיטאות, אם זה במכון מחקר, במקומות שונים, על-מנת להראות להם שחוץ מתחום ההוראה יש גם כן מקצועות או אופני תעסוקה עתידיים שמיועדים גם לנשים.
עיסאווי פריג': ב- 50 בתי הספר שעשיתם, יש לך תוצאות איך זה השפיע?
<עבדאללה חטיב: אני אומר לך מה שאמר לך רועי, התוצאות – אי-אפשר לראות אותם במיידי.
<עבדאללה חטיב: את התוצאות אפשר יהיה לראות אחרי שלוש שנים.
עיסאווי פריג': אחרי שלוש שנים, מי תסיים לימודים.
עיסאווי פריג': אבל ההכוונה, היא בוחרת אחרי י"ב.
<עבדאללה חטיב: אני אומר לך, אם אנחנו היום רואים למשל שאחוז הביקוש למכללות, למכללות, אני רק מכללות שהם שייכים למשרד החינוך, הוא בירידה, משמעות הדבר שהיום אנחנו רואים שהם הולכים דווקא למקומות שהם מקומות אחרים והן הולכות דווקא לאקדמיה והן הולכות דווקא לטכניון והן הולכות דווקא למקומות - - -
עיסאווי פריג': אז בעוד שלוש שנים נראה את התוצאות של ההכוונה?
<עבדאללה חטיב: נראה תוצאות.
<עבדאללה חטיב: עכשיו אני רוצה להתחבר למה שאתם התחלתם פה.
<עבדאללה חטיב: קודם כל, הפרויקט הזה שאנחנו דיברנו עליו, אנחנו הולכים להרחיב אותו לכל בתי-הספר במגזר הערבי, תוך שלוש שנים.
<עבדאללה חטיב: תוכנית החומש שעליה דיבר השר והמנכ"לית הוא לא רק להוראת השפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: אנחנו לא התייחסנו לנושא של שפה ערבית, אנחנו התייחסנו למקצועות שהם מקצועות מדעיים, אנחנו דיברנו על פיסיקה, על כימיה, על ביולוגיה, על אנגלית, על מתמטיקה, ואין שום בעיה למשרד החינוך, לא היו הנחיות שהן אוסרות על העסקת מורים מהמגזר הערבי, במסגרת בתי-הספר במגזר היהודי.
<עבדאללה חטיב: היום אני אומר לכם, הרבה בתי-ספר מהמגזר היהודי פונים דווקא למורות מהמגזר הערבי וחוץ מהתוכנית הזאת, אני רוצה להגיד לכם שלפי הנתונים שקיימים היום במשרד החינוך, מעל ל- 300 מורים מהמגזר הערבי מועסקים במגזר היהודי, לא רק בהוראת השפה הערבית.
<עבדאללה חטיב: יש מורים, ואני מכיר מורים למתמטיקה, אני מכיר מורים לאנגלית, אני מכיר מורים למדעים, אבל זה אופן תעסוקתי שהוא - - -
עיסאווי פריג': מה אחוז, אני שאלתי שאלה חשובה, לא קיבלתי תשובה.
עיסאווי פריג': מה אחוז הנכשלים?
עליזה לביא: אדוני, אתם דיברתם.
עליזה לביא: יש פה שני חברים שלא דיברו, אז אני מבקשת לאפשר לעוד שני דוברים ואנחנו נסכם את הדיון.
עליזה לביא: זיאד מג'אדלה, יושב ראש המחלקה לתכנון ותיאום בהסתדרות המורים, בבקשה.
<זיאד מג'אדלה: שלום לכולם, קודם כל אני מברך את היושבת ראש, מברך את חבר הכנסת מסעוד גנאים על עצם קיום המפגש והגשת הבקשה לדיון שהוא לעניות דעתי, כאוב וכואב למורות הערביות ואני חושב שזה פצצת זמן מתקתקת ונזק מצטבר למדינה.
<זיאד מג'אדלה: ולכן אני רוצה להיות קצת פרקטי ולא לחזור על כל מה שנאמר כאן ונאמרו כאן הרבה דברים שהם מאוד נכונים.
<זיאד מג'אדלה: קודם כל, אני חושב שפה זה לא נושא רק של משרד החינוך לבד.
<זיאד מג'אדלה: פיתרון הבעיה זה כרוך בכמה משרדי ממשלה.
<זיאד מג'אדלה: אני חושב שפה צריך להיות על הקמת פרויקט משולש, של משרד החינוך, משרד התמ"ת או מה שנקרא היום משרד הכלכלה, משרד המדע והטכנולוגיה ועל הקמת מטה בראשות האוצר ולמציאת פיתרונות לנושא הזה, היות ומשרד החינוך לבד לא יכול לפתור את הבעיה.
<זיאד מג'אדלה: קודם כל, הנושא שדובר עליו, על קליטת מורים ומורות ערביים בבתי-ספר יהודיים.
<זיאד מג'אדלה: בכל הנושאים שיש אפשרות לקלוט אותם, אם זה אנגלית, אם זה מתמטיקה, אם זה מדעים, וכל מה שמשתמע מכך.
<זיאד מג'אדלה: שנית, נושא של הסבה מקצועית ולכן אני הכנסתי פה גם את משרד הכלכלה.
<זיאד מג'אדלה: בניית כיתות לימוד, בכדי שזה יביא לצמיחה ולצמצום מספר התלמידים בכיתות ואז נוכל לקלוט גם מורים ומורות חדשים למערכת.
<זיאד מג'אדלה: רביעית, נושא הפרישה.
<זיאד מג'אדלה: היום אנחנו יודעים, מכסות הפרישה השנתיות שמוסכמות עם האוצר זה בסביבות 1,200 – 1,250 פורשים לשנה, כולל המגזר היהודי.