GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: נשים, כמיעוט מוחלש, ירוויחו יותר כאשר הן תוכלנה להתערות בקרב קהילות אחרות וליהנות מעירוניות עם שימושים מעורבים, מתפקדת, עם נגישות לתחבורה ציבורית בטוחה, מוארת וכדומה.
עליזה לביא: דווקא מהניסיון שלך בעירייה ומהניסיון המוניציפאלי שלך, את לוקחת את זה תחת ידייך?
עליזה לביא: מישהו מטפל בזה?
עליזה לביא: איפה זה עומד מבחינת הביקורת?
תמר זנדברג: למיטב ידיעתי אין עדיין חשיבה מגדרית מספקת בתכנון ערים.
תמר זנדברג: מה שתיארתי עכשיו, בעצם ניסיתי לקשור בין חשיבה על עירוניות לבין חשיבה מגדרית ולהגיד שעירוניות איכותית יותר היא גם תסייע יותר לתכנון המגדרי, הגם שזה לא מספיק.
תמר זנדברג: כן צריך לקחת בחשבון את הפרמטרים המגדריים כשלעצמם, אבל גם זה עדיין לא קיים.
<תמי סלע: היועצות למעמד האישה בעיריות הן לא חלק מוועדות התכנון?
תמר זנדברג: הן לא חלק מוועדות התכנון.
תמר זנדברג: יש פה קשר משולב.
תמר זנדברג: כלומר, צריך חשיבה.
תמר זנדברג: צריך להוסיף את היועצות למעמד האישה אבל צריך גם חשיבה תכנונית שתהיה בה חשיבה מגדרית שהיא ג'נדר "מיין סטרים", שהיא מוטמעת בתוך התכנון, שהיא נלמדת בפקולטות לתכנון.
עליזה לביא: מה קורה במדינות העולם, במדינות הנורדיות שמובילות בחשיבה המגדרית?
עליזה לביא: אני מניחה שהידע הזה קיים.
<ארזה צ'רצ'מן: קיים ידע, אבל זאת לא בעיה של ידע.
עליזה לביא: יש מדינה שאפשר לתת אותה כדוגמה כמדינה שהפנימה הבנה ותכנון מגדרי של מרחבים ציבוריים?
<ארזה צ'רצ'מן: אני לא יודעת על מדינה.
<ארזה צ'רצ'מן: יכול להיות בערים שונות.
<ארזה צ'רצ'מן: בקנדה יש מספר ערים, בארצות הברית בטח.
עליזה לביא: בקנדה יש מרכזי משחקים בכל שכונה, שאפשר להביא לשם ילדים לשחק.
<ארזה צ'רצ'מן: בטורנטו יש מערכת מאוד מעניינת במטרו שלהם, של תאים על הרציף.
<ארזה צ'רצ'מן: אם את מחכה לרכבת ואת מרגישה שאין מספיק אנשים מסביב ואת מפחדת, יש שם טלפון שאת יכולה להתקשר אם מישהו מציק לך.
<ארזה צ'רצ'מן: הרכבת עוצרת בצורה כזאת שהמקום איפה שיש עובד רכבת בתוך הרכב, הוא בדיוק שם.
עליזה לביא: זאת אמנם חשיבה מגדרית אבל זה גם תקציבים.
עליזה לביא: כל מי שמכיר את בוסטון, את האזור שקרוב לאוניברסיטאות, יודע שבכל צומת יש שוטר שמעבירים את הילדים והקשישים.
עליזה לביא: כשיש מודעות ויש כסף אז הדברים נעשים.
עליזה לביא: סיגלית רחמן מהחברה להגנת הטבע.
<סיגלית רחמן: בהתייחס לדברים שנאמרו פה, האתגר של השילוב של הראייה המגזרית, יחד עם הראייה המגדרית בתכנון – כמו שהוזכר פה, מערכת התכנון היום בישראל היא על המדוכה והתכניות, היקפי התכנון והלחצים הם מאוד גדולים.
<סיגלית רחמן: המון תכנון עומד להתבצע בשנים הקרובות במדינת ישראל ובעצם להכפיל את כמות השטח המתוכנן.
<סיגלית רחמן: העובדה שהיום התכנון פועל על-פי הנחות יסוד ישנות מוטות רכב פרטי, מוטות תכנון גברי, היא עובדה קיימת, אבל זאת הזדמנות שהיום אפשר לפעול ולשנות ובאמת את כל הרעיונות ואת כל התובנות שעלו פה על הצורך בתכנון מרקמי, תכנון הרבה יותר במיקרו, של עירוב שימושים, של הנגשת - - -
עליזה לביא: מה אנחנו בכנסת יכולים לעשות?
<סיגלית רחמן: יש את המטה למאבק בכל הנושא של תכנון אחראי.
<סיגלית רחמן: אפשר להתחבר אליו דרך המשקפיים המגדריות ולהביא לשם את כל התפיסה הזאת של ההסתכלות המקומית, עירוב שימושי, גנים ציבוריים, שירותים לאזרח, כולל האזרח הדומם יותר כמו נשים וילדים.
<סיגלית רחמן: הוזכר פה הנושא של עירוב שימוש והוא מאוד קריטי כי עירוב השימושים הזה מאפשר גם לאימהות שאוספות ילדים לא להיות נהגות מוניות כל אחר הצהריים.
<סיגלית רחמן: זה מאפשר לילדים ללכת לבד ברגל אבל הוא מאפשר גם תכנון שמביא איכות סביבה, איכות חיים, טבע אל תוך העיר ומנגיש אותו אל סביבת המגורים.
<סיגלית רחמן: אז גם לא צריך לנסוע מחוץ לערים.
מרב מיכאלי: ראיתי את התכנית של הקבינט הזה, זה לא ממש בדרך לשם.
<סיגלית רחמן: הם ממש לא בדרך לשם.
תמר זנדברג: יש נתון שנשים עושות בנסיעה היום יומית שלהן יותר עצירות, יותר תחנות.
תמר זנדברג: היא צריכה להביא את הילדים, לנסוע לעבודה וכדומה.
תמר זנדברג: גבר נוסע פעם אחת.
תמר זנדברג: בדרך כלל יש לו גם סטאטוס גבוה יותר בעבודה אז יש לו מקום חניה שמור על שמו.
תמר זנדברג: כל הנושא של נגישות וניידות לא נוגע לו.
תמר זנדברג: לעומת זאת, אישה, ככל שתוכל ללכת יותר ברגל ולהשתמש באמצעי תחבורה מגוונים ושהתכנון יהיה מותאם כך שהיא לא תצטרך לנסוע ברכב, ההקלה עליה תהיה פי כמה.
עליזה לביא: אני חייבת לסכם את הישיבה.
<סיגלית רחמן: היכולת להשפיע היא מאוד גדולה.
<סיגלית רחמן: עכשיו היא גם סביב המשקפיים המגדריות וגם סביב המשקפיים המגזריות.
<סיגלית רחמן: זה הוזכר פה כי המגזרים המוחלשים מוחלשים פעמים, גם סביב המגדר וגם סביב העובדה שהשירותים לא מונגשים אליהם.
<סיגלית רחמן: בהקשר הזה אני רוצה לציין שהחברה להגנת הטבע פועלת ב-30 יחידות ברחבי הארץ בעיר.
<סיגלית רחמן: בדיוק מתוך התפיסה הזאת וההבנה אנחנו יושבים גם בוועדות המקומיות וגם בוועדות המחוזיות.
<סיגלית רחמן: רוב הנציגים שלנו הן נשים.
<סיגלית רחמן: באמת מנסים להביא את התפיסות האלה ואת ההסתכלות הזאת שמשרתת גם את הנשים, שמשרתת את התושבים של העיר.
<סיגלית רחמן: הצפיפויות האלה נכונות והן ישרתו את כולם, אבל הן צריכות להיעשות בצורה מאוד חכמה ונשית ומתכללת, כדי שבאמת הן יהיו איכותיות.
<סיגלית רחמן: אחרת, אנחנו נמשיך לתכנן ולפתח את הטעויות של אתמול ושל שלשום ושל השנים הקודמות בראייה גברית, בראייה שלא לוקחת את ההסתכלות הנשית בחשבון.
מרב מיכאלי: את בקואליציה.
עליזה לביא: זאת הזדמנות להודות על שיתופי הפעולה בשטח.
עליזה לביא: אנחנו פה אבל בלעדיכם אנחנו לא יכולים.
עליזה לביא: גם המודעות, גם המעקב אחרי הדברים וגם הידיעה.
עליזה לביא: השולחן שלנו מוצף.
עליזה לביא: בלי שיתופי פעולה ובלי האינפוטים שלכם – היום הכול נגיש.
עליזה לביא: ישנן פה דלית מנהלת הוועדה ותמי היועצת המשפטית והעוזרים שלי.
עליזה לביא: הבית הזה רוצה לעזור והידע הספציפי נמצא אצלכם.
עליזה לביא: תפנו את תשומת לבנו.
עליזה לביא: אנחנו נצטרך את חוות הדעת המקצועיות שלכם.
עליזה לביא: אנחנו רוצים יותר מעורבות.
עליזה לביא: זה באמת נושא חדש.
עליזה לביא: אנחנו צריכים הרבה פעמים לומר תודה לקודמותינו שהניחו את האבנים ויש את המסד שהתפתח.
עליזה לביא: ורד היתה פה אתמול ואנחנו קצת יודעים יותר גם על פועלה במקום של לבוא ולהזכיר.
עליזה לביא: ביום ראשון הייתי בכנס של ויקיפדיה והנושא היה למה אין שם עורכות נשים?
עליזה לביא: הויקפידיה נגישה, מונגשת, פתוחה ולא עולה כסף.
עליזה לביא: הדיון היה למה נשים לא עורכות בויקיפדיה.
עליזה לביא: אני לוקחת לעצמי את הזכות לדייק יותר אחרי שנקרא כי המונחים קצת מקצועיים.
עליזה לביא: נתתם לנו כמה כלים ומחשבות לכלים שאולי נצליח לפתח ולהיעזר בהם.
עליזה לביא: תודה ליוזמים, חבר הכנסת דב חנין וחבר הכנסת ניצן הורוביץ.
עליזה לביא: תודה על היוזמה שהנחתם בפתחנו ואנחנו נמשיך הלאה.
עליזה לביא: הוועדה לקידום מעמד האישה סבורה שיש חשיבות רבה בהכללת השיקולים המגדריים בעת התכנון של ערים, ישובים חדשים ולאור הצרכים המיוחדים של נשים, משפחה ושל החברה.
עליזה לביא: הוועדה פונה לדאוג לייצוג הולם לנשים בממשל המקומי ובגופי תכנון ארציים ומקומיים ולשתף את הציבור בתהליכי קבלת החלטות.
עליזה לביא: אנחנו בהחלט נבחן תיקוני חקיקה לגבי הנקודות שהועלו כאן ואני לא אפרט.
עליזה לביא: הוועדה תבדוק את הנחיות משרד הבינוי והשיכון לגבי מינימום גודל הגינות הציבוריות לישובים היהודים ולישובים הערביים והחרדים.
עליזה לביא: אנחנו גם נראה איך אנחנו יכולים לפעול.
עליזה לביא: בשבוע הבא יהיה יום השלטון המקומי בכנסת ואתם מוזמנים.
עליזה לביא: אנחנו נקיים כאן דיון בנושא של נבחרות ציבור ברמה המוניציפאלית.
עליזה לביא: נדבר גם על היועצות של מעמד האישה.
עליזה לביא: יכול להיות שצריך לשלב אותן בכל מה שקשור לתכנון.
עליזה לביא: אנחנו נצטרך לבדוק איך עושים את זה ומה המנדט.
עליזה לביא: גם את הנושא הזה נקדם.
עליזה לביא: תודה רבה לכולכם.
<ורד סוויד: כבוד היושב ראש, לפני שאת נועלת אני רוצה לבקש את עזרתך לפרוטוקול, לא בנושא של הוועדה, אבל חשוב לי שזה יהיה בפרוטוקול.
<ורד סוויד: הבוקר התקיים דיון בוועדת החוקה מבלי שהרשות לקידום מעמד האישה הוזמנה בנושא של הדיינים.
עליזה לביא: ההצבעה היתה בשעה 2 בלילה ויצא אימייל של הזמנה.
<ורד סוויד: ההצבעה היתה שהרשות לקידום מעמד האישה תוכל לבחור את הטוענת הרבנית.
<ורד סוויד: כרגע נודע לי שהוחלט שמשרד המשפטים יחליט.
<ורד סוויד: אני רואה בזה פגיעה מגדרית, למרות שהיום למזלנו יש לנו שרת משפטים שהיא אישה, אבל בעתיד יכולים להיות שרים ללא ראייה מגדרית.
<ורד סוויד: אני יודעת כמה חשוב לך הנושא המגדרי וכמה את לוחמת להטמעתו בכל התחומים.
<ורד סוויד: אני רוצה לבקש שתסייעי לנו שזה יחזור להתייעצות עם הרשות לקידום מעמד האישה או לבחינת הרשות לקידום מעמד האישה, כפי שזה היה במקור.
עליזה לביא: כמי שכתבה את הצעת החוק ובמיוחד את הסעיף הנקודתי הזה, וזאת יוזמה שלי והבחירה שלי בכם היתה נכונה וראויה.
<ורד סוויד: נעשה מחטף מבלי שהוזמנו ארגונים.
עליזה לביא: אני שמחה שאת אומרת את זה לפרוטוקול.
עליזה לביא: לדעתי יש רביזיה אז תוכלי להצטרף.
עליזה לביא: תודה לך ותודה לכולכם.
דוד צור: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את הדיון השני של ועדת המשנה בנושא מניעת הסחר בנשים ובזנות.
דוד צור: צריך לומר שבדיון הקודם בדיוק היינו יום או יומיים לפני פרסום הדוח של המחמ"ד, שכולכם, לדעתי, ראיתם אותו.
דוד צור: קיבלנו אותו ואני מניח שכולכם קראתם אותו.
דוד צור: אנחנו גם מקדישים לו דיון מיוחד ב-17 ביולי.
דוד צור: הכוונה היא לקחת את עיקרי הדוח ולדון בהם.
דוד צור: יש בדוח התייחסות גם לנושא הסחר.
דוד צור: באופן כללי יש שם אמירות חיוביות כלפי העשיה בשנה האחרונה ומצד שני, יש גם כמה אמירות, בעיקר בתחום הזנות, שמחייבות אותנו לקחת אותן לתשומת לבנו.
דוד צור: לא שהיינו צריכים את הדוח הזה כדי לדעת את הדברים וגם דיברנו על זה בפעם הקודמת, אבל אנחנו נייחד לזה דיון נפרד.
דוד צור: בסך הכל צריך לשבח את כל מי שעשה ועושה כדי שנמשיך להיות ממוקמים במקום הגבוה שאליו הגענו בזכות, אבל חשוב לנו להסתכל איפה אנחנו חלשים ואנחנו חלשים בלא מעט מקומות אחרים.
דוד צור: לזה רצינו לייחד את הדיון היום כי אחד הנושאים שעלו בדיונים הקודמים וגם בדיון בוועדה למעמד האישה הוא כל מה שקשור לנושא האכיפה.
דוד צור: פרק האכיפה בתחום סחר בנשים בסך הכל גם מכוסה מבחינת החקיקה, מבחינת הכלים וגם מבחינת הפסיקה.
דוד צור: לאחרונה ראינו כמה פסיקות מאד מעודדות ונחרצות ובמובן הזה צריך לומר שיש תיאום ויש גם כלים לבצע את פרק האכיפה, מה שאי אפשר לומר בתחום הזנות.
דוד צור: לכן ביקשנו לייחד את הדיון בנושא האכיפה בתחום הזנות, הזנות למיניה.
דוד צור: לא בטוח שכוונת המחוקק היתה כזאת ונוצרו ניואנסים עם הנחיות הפרקליטות שבהן מוצאים סוג של מפלט למה לא לאכוף.
דוד צור: אנחנו רואים שיש לא מעט עבירות שלא נאכפות אם זה בתחום של הזנות עצמה, שלא מוגדרת כעבירה וכל מה שקשור לה.
דוד צור: עבירת קטינים כמובן שכן וגם מוגדרת כזאת ובסך הכל שם אולי יש קונצנזוס שצריך לאכוף.
דוד צור: לא בהכרח זה נעשה.
דוד צור: יש סוגיות אחרות של סרסרות וניהול בתי בושת, שלא נאכפות.
דוד צור: אנחנו יודעים שיש כיסויים למיניהם, כמו מכוני עיסוי או מופעי חשפנות שגם בהם ניתנים שירותי מין.
דוד צור: בנוסף לזה שירותי הפרסום.
דוד צור: אנחנו יודעים שיש כמה תיקים, לפחות תיק אחד גדול שעליו דווחתי, שממתין להחלטה.
דוד צור: בפעם הקודמת הפרקליטות הגיעה ללא נתונים ולכן הגשנו בקשה לכלל הגורמים, גם למשרד לביטחון פנים וגם למשרד המשפטים, לבוא עם נתוני אכיפה ועם מדיניות אכיפה כדי שנוכל לראות איך אנחנו מתקדמים גם בנושא האכיפה בתחום הפרסום וניהול וסרסרות.
דוד צור: אנחנו נתחיל מהסמנכ"ל לביטחון פנים, לייזר, ואחרי זה תעביר את זכות הדיבור.
דוד צור: אני רוצה שנתכנס עד לשעה 10:30 כי יש ועדות אחרות שאני צריך להגיע אליהן.
דוד צור: אם נצליח לפני כן, מה טוב.
דוד צור: אני מבקש להיות תכליתיים וממוקדים בנושא הדיון.
דוד צור: נושא נוסף שאני מבקש שתתייחסו אליו, בעיקר במשרד המשפטים, הוא קרן החילוט, שדיברנו עליה גם בפעם הקודמת.
דוד צור: להוסיף את נושא הזנות לתוך קרן החילוט בהנחה שגם נצליח להכניס לתוכה כסף ברגע שנשנה את מדיניות האכיפה בנושא הזנות.
דוד צור: לייזר, בבקשה.
<אליעזר רוזנבאום: בוקר טוב, למעשה התבקשנו בעיקר לשלושה נושאים שהיו במסמך שהופץ מהוועדה.
<אליעזר רוזנבאום: הראשון הוא נושא סער, שבו, כידוע לך, היושב-ראש, ההחלטה של משטרת ישראל היתה לפרק את סער ולהטיל את המשימה של נושא הזנות וגם הנושא של סחר בנשים למטרות זנות על הימ"רים, על המחוזות.
<אליעזר רוזנבאום: אני אישית חושב שההחלטה נכונה כי ברגע שהממ"ז אחראי ונמדד יחד עם מפקדי התחנות, מי כמוך, כאחד שהיה מפקד המחוז יודע, שהאחריות לא מתחלקת אלא נמצאת אצל מפקד המחוז.
<אליעזר רוזנבאום: כשיש יחידה ארצית והיא צריכה לרוץ בין כל המחוזות, בין שבעה מחוזות, הקשב של המחוזות - - -
דוד צור: התקנים האלה הוסטו לשם או שהם הועברו למנהלת ההגירה?
<אליעזר רוזנבאום: חיזקו גם את המחוזות.
<אליעזר רוזנבאום: לא לקחו מישהו משם והפכו אותו לסייר אלא לתפקידים שלהם, בעיקר גם בצפון וגם בנושא של חוף כי שם היה פיצול שני מחוזות.
<אליעזר רוזנבאום: גם חיזקו את המערכים אבל נציגי המשטרה נמצאים פה והם יוכלו לפרט בקטע הזה.
דוד צור: כמה תקנים פוזרו?
<רפ"ק מיכל אלמוג: זרוע סער מנתה 110 תקנים ונותר מחלק סער שמונה היום תשעה פלוס הפונקציה שלי שזה יחד עשרה.
<רפ"ק מיכל אלמוג: שאר התקנים פוזרו בין המחוזות.
<אליעזר רוזנבאום: בעקרון, סער התעסק בכל נושא הסחר, גם עבודה וגם דברים נוספים.
<אליעזר רוזנבאום: הנושא של הזנות נשאר במחוזות.
דוד צור: זה גם עסק בעובדים זרים ובכלל, לא בהכרח רק בנושא הזנות.
<אליעזר רוזנבאום: המחוזות היו בעבר וגם היום, כאשר הנושא של הטיפול בזנות והמאבק בזנות נמדד במערכת מפנה החדשה.
<אליעזר רוזנבאום: אני לא יודע אם הכרת אותה, זאת מערכת מדידה ושם בהחלט זה נמדד.
<אליעזר רוזנבאום: גם הבאנו נתונים כך שאני אישית מאמין יותר באחריות פיקודית טריטוריאלית ולא במשהו ארצי בשוטף כי בשוטף משהו ארצי יוצר הרבה מאד בעיות והרבה מאד תיאומים מיותרים.
<אליעזר רוזנבאום: הדבר השני הוא סגירת מבנים שלא לייעודם מבחינת הרישוי.
<אליעזר רוזנבאום: מבחינתנו, מה שמחייב רישוי עסקים ואכן הדבר הזה נתפס כפעיל למשימות אחרות, בטח משימות לא חוקיות, אנחנו מטפלים בו.
<אליעזר רוזנבאום: יהיה פה דיווח על הנתונים ומבחינתנו, אתה מכיר – 30 יום סגירה ראשונית וזה המנהלי.
<אליעזר רוזנבאום: לאחר מכן הצו השיפוטי תלוי במערכת בתי המשפט.
<אליעזר רוזנבאום: ישנם פה אנשים מהימ"רים שיאמרו לך שהסגירה מעבר ל-30 יום לא מחזיקה מים.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו מאד נשמח שתהיה אכיפה או יד קשה בדבר הזה ושהמקומות ייסגרו.
<אליעזר רוזנבאום: שמה שנתפס שלא לייעודו שייסגר בצו שיפוטי לתקופות ארוכות.
<אליעזר רוזנבאום: גם בעבודה שאני ריכזתי, מבחינת תופעות הזנות, למדנו שבעיקר הדברים האלה מתבצעים בדירות דיסקרטיות ושם אין פריט רישוי, ולכן הסגירה שם לא רלוונטית.
דוד צור: האם הנחיות הפרקליטות בעניין הזה הן לא לאכוף ניהול בית בושת באזורים תעשייתיים-מסחריים שאינם מהווים לכאורה מטרד?
דוד צור: האם יש הנחיה כזאת בפרקליטות?
דוד צור: נציגת הפרקליטות, תציגי את עצמך בבקשה.
<דליה אברמוף: חד משמעית לא.
<דליה אברמוף: נדמה לי שגם בשתי הישיבות האחרונת הבהרנו שחד משמעית ההנחיה היתה לא לא לאכוף.
<דליה אברמוף: בדרך כלל נהגנו לעבוד בשיתוף פעולה עם המשטרה ולא אחד נגד השני, ואני מאמינה שנמשיך כך גם הלאה.
<דליה אברמוף: עבדנו על פי סדר העדיפויות שהם היו נוהגים להביא לנו והיכולת שלהם להתמודד עם הבעיות שבשטח.
דוד צור: זאת תשובה טובה.
דוד צור: תכף נשמע נתונים ונראה אם התשובה מתיישבת גם עם הנתונים.
דוד צור: אם אין הנחיה כזאת, למה הנתונים כל כך נמוכים?
דוד צור: הצטרפה אלינו גם חברת הכנסת שולי מועלם.
שולי מועלם-רפאלי: אני מתנצלת על האיחור.
שולי מועלם-רפאלי: יש פקק מטורף בבגין.
דוד צור: זה גם באחריות המשטרה.
שולי מועלם-רפאלי: לא, חלילה.
שולי מועלם-רפאלי: המטרה חיובית.
שולי מועלם-רפאלי: בסוף יהיה לנו יותר קל לנסוע מתוך ואל גוש עציון.
דוד צור: אגב, פקקים זה באחריות שר התחבורה.
<אליעזר רוזנבאום: בנושא הזה נשמע את הנתונים.
<אליעזר רוזנבאום: ישבתי עם האנשים בשבוע שעבר ויש הרבה מאד עשייה.
<אליעזר רוזנבאום: נמצאת כאן גם קצינת מחלק סער, שהיא למעשה העקב בקרקע שמרכזת את כל הפניות שמופנות למשטרה, בין אם זה מהארגונים ובין אם זה מגופים אחרים או ממשרדים אחרים.
<אליעזר רוזנבאום: היא זאת שמעבירה, מטפלת ומנתבת את מה שצריך בין אם זה לימ"רים ובין אם זה למחוזות.
<אליעזר רוזנבאום: אנחנו חושבים שנושא הזנות הוא נושא שצריך לטפל בו.
<אליעזר רוזנבאום: זה גם במדיניות השר וגם במדיניות המפכ"ל.
<אליעזר רוזנבאום: בהחלט צריך להמשיך לטפל ביד קשה ובאינטנסיביות גם בזנות בכלל וגם בזנות קטינים, שבימים אלה אנחנו עוסקים בזה.
<אליעזר רוזנבאום: זה בהחלט פוגע קשות בחברה וכולנו מחויבים בהחלט לטפל ולנסות לצמצם את התופעות עד כמה שהדבר ניתן ועולה בידינו.
<אליעזר רוזנבאום: אני מציע להעביר את רשות הדיבור למשטרה שתתן את הנתונים.
דוד צור: רובי, תתייחס בבקשה לשני נתונים שמטרידים אותי לפחות.
דוד צור: האחד הוא כמות הסגירות של תיקים.
דוד צור: מתוך 304 תיקים ב-2011 שנחקרו והועברו לתביעה, 205 נסגרו מסיבות כאלה ואחרות, כש-106 מתוכם נסגרו מחוסר עניין לציבור.
דוד צור: האם זה נסגר בתביעה או בפרקליטות כי זאת עבירה מסוג פשע.
<רפ"ק רובי קיים: בפרקליטות.
דוד צור: ב-2012 אנחנו רואים פחות או יותר את אותה מגמה ויש אפילו פחות תיקים – 169 תיקים שנפתחו.
דוד צור: הובאו לתביעה 80 תיקים ונסגרו 52, כשמתוכם הרוב מחוסר ראיות, ואת זה אני פחות יכול להפנות לפרקליטות.
דוד צור: האם זאת מגמה?
דוד צור: נתון שיותר מדאיג אותי, שם זאת עבירה מובהקת, זה עבירות שבהן הלקוחות הם לקוחות של קטינים.
דוד צור: בסך הכל 7 תיקים ב-2011 ו-2 בכל שנת 2012, כשאנחנו יודעים שהתופעה של זנות קטינים היא תופעה מאד מתפתחת, לצערי, ומהווה כשליש מעבירות הזנות בכלל.
<רובי קיים: כשאנחנו מוציאים את הנתונים אנחנו מוציאים אותם על פי העבירה החמורה ביותר.
<רובי קיים: לכן, לקוחו של קטין, עם כל הצער, אם זה בתיק של סרסרות, העבירה החמורה יותר היא סרסרות.
<רובי קיים: לכן, הנתונים שיש פה הם 2 ב-2012 ונדמה לי שב-2013 יש קצת יותר.
<רובי קיים: אני לא בטוח כי לא הבאתי את הנתון הזה.
דוד צור: עבירה של סרסרות?
<רובי קיים: אם נעברה עבירה של סרסרות וזה היה בקטין, מה שיספר זה הסרסרות, לא לקוחו של קטין.
<רובי קיים: יש תיקים, הרבה תיקים.
<רובי קיים: התיק האחרון בימ"ר תל-אביב היה עם שמונה נערות קטינות שסורסרו.
<רובי קיים: שוב, העבירות הן סרסרות.
<תמי סלע: האם זה אומר שהלקוח במקרה זה הוא בכלל מחוץ לתיק?
דוד צור: אז הוא לא נספר?
<רובי קיים: הוא נספר.
דוד צור: הוא נספר כעד בתיק של הסרסרות?
<רובי קיים: הוא נספר כחשוד בתיק של הסרסרות.
דוד צור: זאת אומרת שבתוך הסרסרות לזנות חבוי גם לקוח של קטין?
<רובי קיים: ובעוד עבירות אחרות.
דוד צור: אני אומר כבר שכאשר אתם מגישים לנו נתונים תעשו פילוח אחר.
<רובי קיים: פילוח אחר שאנחנו יכולים לתת זה בעצם תיק אחד שיכול להיספר לכמה עבירות.
<רובי קיים: אם בתיק אחד יש סרסרות ויש ניהול בתי בושת ויש לקוחו של קטין, הוא הולך לחמור.
<רובי קיים: לכן זה ייספר כשלושה תיקוים כשבפועל זה תיק אחד.
<רובי קיים: ב-17 לחודש או ב-24 לחודש יש דיון בנושא ניצול מיני מסחרי של קטינים.
<רובי קיים: לשם יגיעו גם נציגי מדור הנוער שיש להם נתונים הרבה הרבה יותר מדויקים, גם על הפעילות וגם על האכיפה שנעשית בנושא הקטינים, אבל זה ההסבר לפחות לעבירה לקוחו של קטין.
<רובי קיים: לעניין ניהול בתי בושת, כפי שאתה רואה הנתונים הם אלה שהעברנו.
<רובי קיים: הנתון הזה מתייחס רק לניהול בתי בושת.
<רובי קיים: זה לא תיק שנפתח יחד עם עבירה אחרת.
<רובי קיים: 71 הועברו לתביעה ב-2011 ויש קצת יותר כי גם ה-205 שנסגרו הועברו או לצורך עיון או בהחלטה של הפרקליטות לסגירה.
<רובי קיים: רובם נסגרו מחוסר עניין לציבור אבל גם הרבה נסגרו מחוסר ראיות.
<נעמה מנחמי: אם יש 71 תיקים שהועברו לפרקליטות, מה קורה אתם?
<נעמה מנחמי: יש מעקב על זה?
<רובי קיים: זה ב-2011.
<רובי קיים: ב-2012 סך הכל נפתחו 169 תיקים וכרגע נמצאים 80 תיקים בפרקליטות.
<רובי קיים: כל השאר נסגרו, 52 במספר.
דוד צור: כמות התיקים היא חצי ממה שהיה ב-2011.
<רובי קיים: מדיניות אכיפה.
דוד צור: או שהתייאשתם מזה שאין אכיפה.
דוד צור: גם זאת אופציה.
דוד צור: אני לא אומר את זה בציניות.
דוד צור: ברגע שרואים שזה לא ממצה את הדין - - -
<רובי קיים: יכול להיות.
דוד צור: האם זה כולל גם צווים מנהליים של סגירת בתי בושת או בדרך?
<פקד דודי דקל: לגבי צווי סגירה מנהליים אני יכול לדבר רק על צווי סגירה בימ"ר תל-אביב.
<פקד דודי דקל: ב-2012 הוצאנו בסך הכל שלושה צווי סגירה מנהליים, שזאת אכן ירידה לעומת 2011 ו-2010.
<פקד דודי דקל: הסיבה היא שאנחנו נתקלים בקושי בגלל חוק הגבלת שימוש במקום.
דוד צור: כי פותחים את זה מייד?
<פקד דודי דקל: לא.
<פקד דודי דקל: מייד מוגש ערר לבית המשפט.
<פקד דודי דקל: אני באופן אישי התמודדתי בשנה שעברה בדיון בבית משפט בבקשה להאריך צו מנהלי, להפוך אותו לצו שיפוטי ל-90 יום.
<פקד דודי דקל: הבקשה שלי נדחתה והשופט בעצמו ציטט בהחלטה את מדיניות הפרלקיטות ואת הנחיית הפרקליטות, שהמקום בעצם לא כל כך מהווה מטרד כי הוא באזור תעשיה ולדעת השופט אין צורך להחיל את צו הגבלת השימוש במקום.
דוד צור: צריך לעדכן את השופט שיש עכשיו מדיניות אחרת.
דוד צור: דליה, בבקשה.
<דליה אברמוף: אני ליוויתי את דודו בניהול התיק ופעלנו כדי שתהיה הצלחה אצל השופט ונתתי לפרקליט שיכין מהר כתב אישום, אבל גם צריך להגיע לבית המשפט בזמן ולא אחרי חודשיים כדי שהבקשה תעשה שכל.
<דליה אברמוף: ועוד כל מיני דברים אחרים.
<דליה אברמוף: דבר נוסף, ההנחיה נעשתה לאור הדברים וגם דרישות המשטרה בעתה כפי שהיה המעבר.
<דליה אברמוף: אנחנו רגילים שהמשטרה בדרך כלל פונה אלינו כשהדברים והרצונות שלהם משתנים.
<דליה אברמוף: אנחנו בהחלט ישבנו בינינו, הפרקליטות, ואנחנו נכונים לבחון עכשיו שינוי ההנחיה והתאמתה לזמנים החדשים ולבקשות החדשות של המשטרה, אם הן יובאו בפנינו.
<נעמה מנחמי: אבל ההנחיה היא ממאי 2012.
דוד צור: אני מוכן לקבל שיש מדיניות שמתעדכנת מעת לעת.
דוד צור: ברגע שניתנה תשומת הלב לתופעת הסחר, ההתייחסות לזנות היתה כמשהו "פחות ערך" בהקשר של העבירה העיקרית, שהיא הסחר והסרסרות.
דוד צור: פעם שהצלחנו להילחם בתופעה הזאת אנחנו, המחוקק, רוצים שהמגמה הזאת תשתנה.
דוד צור: מבחינת היבטי אכיפה צריך להתכוונן לכך שהמדיניות הזאת אכן תתכנס לשם.
דוד צור: תכף נשמע ממך גם נתונים.
דוד צור: אני רוצה לתת למשטרה לסיים את חלקה ואז נשמע מכם את הנתונים לא רק של תל-אביב אלא בראייה ארצית.
דוד צור: יש פה נציגות ארצית?
דוד צור: רובי, תשלים בבקשה.
<רובי קיים: הנתונים שאני מסרתי הם ארציים ולא רק של מחוז תל-אביב.
<רובי קיים: פעילות האכיפה מתבצעת נגד בתי הבושת.
<רובי קיים: אנחנו יודעים שאלה שלוקחים על עצמם את האחריות בבתי הבושת הם אישה שעובדת במקום, מה שמוגדר כקוף/קופה וכל החשבונות – חשמל, מים, ארנונה – רשומים על שמה.
<רובי קיים: שכר הדירה וחוזה הדירה רשומים כביכול על שמה וזאת בעיה.
<רובי קיים: אנחנו לא רוצים להגיש נגדה כתב אישום, לא אנחנו ולא הפרקליטות.
<רובי קיים: זאת לא המטרה.
<רובי קיים: כמו שדליה אמרה, אנחנו צריכים לשבת ולחשוב איך אנחנו משנים ומנסים לתקוף את הנושא הזה.
דוד צור: יש עוד מישהו מהמשטרה שרוצה להוסיף משהו?
<רובי קיים: אני צריך להבהיר משהו קטן.
<רובי קיים: בנושא פירוק זרוע סער.
<רובי קיים: זרוע סער מעולם לא עסקה בעבירות זנות ולכן, הנתונים שיש לנו פה לגבי מה היה בזמן זרוע סער ומה היה אחרי הפירוק עוסקים כנגד עובדים זרים בעבירות נלוות לסחר בני אדם בעובדים זרים, לא בעבירות זנות.
<רובי קיים: אני חייב שהנקודה הזאת תהיה ברורה.
דוד צור: לא היו תיקי סחר בנשים?
<רובי קיים: לא בסער, רק בימ"רים.
דוד צור: וכשהיה העברתם לימ"רים?
<תמי סלע: אם אפשר לשאול עוד שאלה בנושא זנות קטינים, כי יש מעט מאד תיקים שהם רק על העבירה הזו.
<תמי סלע: אם תפסו תיק שכולל עבירות של סרסרות וגם תפסו שם חשוד כלקוח, הגישו נגדו, אבל נדמה שאין פעילות שהיא ממוקדת בעבירה הזו, וגם בהנחיה של הפרקליטות זה לא תפס מקום.
<תמי סלע: בעצם אין שם התייחסות ממוקדת לעבירה של איסור זנות קטינים והפעילות שצריך לעשות כדי לאכוף אותה.
<תמי סלע: ההתרשמות הזאת נכונה?
<רובי קיים: אני מעדיף לא ממש להשיב על זה כי אני לא מצוי בדברים ברמה כזאת שאני יכול להשיב לך על מדיניות אכיפה.
<תמי סלע: אבל מבחינת פעילות משטרה, לאכוף ספציפית את העבירה הזאת לעצמה.
<נעמה מנחמי: הפעלת סוכנים במקומות המועדים.
דוד צור: הפעלת סוכנים אסורה וזה נושא שנתייחס אליו.
דוד צור: אדי ודודי, כאנשים שבאים מהשטח, האם נושא של אכיפה כנגד לקוחות קטינים נמצא בעדיפות?
<רפ"ק אדי פלינר: כל מה שקשור לקטינים נמצא בעדיפות הכי גבוהה שיכולה להיות.
<רפ"ק אדי פלינר: הבעיה היא בעיה רגילה של חקירות, הפעלת מודיעין בתחום, להגיע לתלונות ולפענח את התיק.
דוד צור: כי זאת עבירת חשיפה.
דוד צור: מכיוון שאנחנו הולכים להקדיש ממילא דיון נפרד לנושא אכיפת זנות כנגד קטינים, אני לא רוצה לפתח את זה יותר מדי עכשיו.
דוד צור: אני רוצה לעבור לפרקליטות.
דוד צור: תמר, בבקשה.
<תמר פרוש: אני אתחיל מהסוף.
<תמר פרוש: נאמר פה עכשיו שאין התייחסות בהנחיית פרקליט המדינה.
<תמר פרוש: בתשובה שלנו הפנינו לסעיף 8 להנחיית פרקליט המדינה ולפיה יש עניין ציבורי רב בפעילות אכיפה נמרצת, בין היתר כאשר קיים חשד למעורבות של קטינים בזנות.
<תמר פרוש: גם בפועל, כאשר מגיעים אלינו תיקים כאלה, אנחנו מתייחסים אליהם בהתאם.
<תמר פרוש: רק בשנה שעברה הגשנו ערעור על קולת העונש בתיק כזה, ערעור שגם הצליח.
<תמר פרוש: אנחנו הבאנו את זה לבית המשפט העליון שגם יקבע רמת ענישה בהתאם כך שזו ההנחיה ואנחנו נוהגים לפיה.
<תמר פרוש: כמו שאמרה דליה, אני עונה לעוד הערה שעלתה פה.
<תמר פרוש: אמרו שההנחיה היא ממאי 2012.
<תמר פרוש: ההנחיה קדמה בהרבה למאי 2012 והיא פשוט תוקנה אז.
<תמר פרוש: היה תיקון בחוק לגבי פרסום מתן שירותי מין והיה צורך לתקן את ההנחיה הזו בהתאם.
<תמר פרוש: לכן התאריך האחרון הוא ממאי 2012 וההנחיה היא מ-2006, לדעתי.
<תמר פרוש: סדרי העדיפויות שנקבעו בה נקבעו לפי האילוצים שהיו באותה עת תוך שיתוף פעולה עם המשטרה והאילוצים שלה.
<תמר פרוש: יכול להיות שהיום הם כבר לא קיימים.
<תמר פרוש: זה נעשה כך גם מתוך תפיסה שרואה באישה שעוסקת בזנות קורבן.
<תמר פרוש: זה דבר נוסף שעמד מאחורי ההנחיה הזאת.
דוד צור: התפיסה הזאת לא השתנתה, אבל אנחנו רוצים להוציא אותה מהקורבנות הזאת.
דוד צור: עכשיו יכול להיות פה דיון פילוסופי האם נכון לאכוף ואז אולי נצליח להוריד ואולי את מתכוונת להגיד שיש פה אמירה אחרת שאומרת דווקא פחות לאכוף כי היא קורבן ממילא ושלא נעשה אותה קורבן פעם שנייה.
<תמר פרוש: שוב, כמו שדליה אמרה אנחנו מוכנים לקיים דיון בשיתוף המשטרה וגורמים נוספים אצלנו לגבי ההנחיה הזאת.
<תמר פרוש: יכול להיות שהגיע הזמן לשנות אותה.
<תמר פרוש: אנחנו פה בשביל לשמוע הערות בנושא הזה.
<תמר פרוש: דרך אגב, עד היום לא הגיעה אלינו אף פניה מסודרת מהמשטרה שאומרת בדיוק מה הקשיים עם ההנחיה הזאת.
<תמר פרוש: אנחנו שומעים על הקשיים האלה פה בכנסת ודרך התקשורת, כשאנחנו בדרך כלל רגילים שהמשטרה פונה אלינו ואנחנו מקיימים אצלנו דיון מסודר.
<תמר פרוש: אני מזמינה את המשטרה לפנות.
<תמר פרוש: אנחנו נשמח לפתוח דיון בהנחיה הזאת, לקיים אותו אצלנו בהשתתפות כל הגורמים הרלוונטיים.
<תמר פרוש: בהחלט יש נכונות לעניין הזה.
דוד צור: ההערה האחרונה שלך היא על גבול המוזר.
דוד צור: אני שמח שהכנסת מהווה במה טובה כדי שתוכלו לדבר אחד עם השני, מה שנראה לי כמעט לא הגיוני בכלל.
דוד צור: אני בטוח שנערכות פגישות ואני יודע שנערכות פגישות בתדירות עצומה או דרך אירועים או פסקי דין והדברים האלה מובאים כל הזמן, בוודאי ברמות של פרקליטות מחוז אל מול מחוז רלוונטי.
דוד צור: אני מניח שגם ברמה הארצית בין ראש אח"מ אל מול פרקליט המדינה.
דוד צור: אני לא מניח שהדבר הזה עולה בפעם הראשונה פה בוועדות בכנסת.
<עו"ד דליה אברמוף: לכן קצת הופתענו אבל נעזוב את זה ונעבור הלאה.
<עו"ד דליה אברמוף: מהיום ואילך נחזור לדרך הישנה שהמשטרה תפנה אלינו בבקשות.