GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: עו"ד תמר קלהורה, משרד המשפטים, בבקשה.
<תמר קלהורה: הנוסח כפי שהובא לכאן, מקובל עלינו.
<תמי סלע: הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 8), התשע"ג-2013.
<תמי סלע: תיקון מספר 6.
<תמי סלע: בחוק למניעת הטרדה מינית בסעיף 6ב במקום "הסכום הנקוב בו", יבוא: "120 אלף שקלים חדשים".
<תמי סלע: במקום "ב-16 בכל חודש" יבוא: "ב-1 בינואר של כל שנה", בסעיף זה: יום העדכון, ואחרי "המדד הבסיסי", יבוא: "והודעה על הסכום המעודכן תפורסם ברשומות".
<תמי סלע: בהגדרה "המדד החדש", במקום "מדד החודש שקדם לחודש העדכון", יבוא: "המדד שפורסם לאחרונה לפני יום העדכון".
<תמי סלע: בהגדרה "המדד הבסיסי", במקום "מרס 1998", יבוא: "אוגוסט 2013".
<תמי סלע: זה לא ציינתי – שצריך לעדכן גם את המועד שממנו צריך לעדכן – כמובן, למועד חקיקת התיקון.
<תמי סלע: תיקון מקביל, בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, בסעיף 10, בסעיף קטן (א1) במקום: "הסכום הנקוב בו", יבוא: "120 אלף שקלים חדשים".
<תמי סלע: בסעיף קטן (ב) במקום "ב-16 בכל חודש", יבוא: "ב-1 בינואר של כל שנה".
<תמי סלע: בסעיף זה יום העדכון, ואחרי "לעומת המדד הבסיסי", יבוא: "והודעה על הסכום המעודכן תפורסם ברשומות".
<תמי סלע: בהגדרה "המדד החדש", במקום "מדד החודש שקדם לחודש העדכון", יבוא: "המדד שפורסם לאחרונה לפני מי בעד?
<תמי סלע: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
עליזה לביא: אושר פה אחד.
דוד צור: בוקר טוב לכולם, אני שמח לפתוח את הישיבה של הוועדה.
דוד צור: אנחנו בדיון על מעקב אחר התכנית הלאומית למאבק בזנות.
דוד צור: נמצא איתנו מר יוסי סילמן, מנכ"ל משרד הרווחה החדש.
דוד צור: אנחנו מאחלים לך בהצלחה.
דוד צור: ישנם פה נציגי ממשלה ונציגים ממשרד רה"מ.
דוד צור: אנחנו נפתח בסקירה.
דוד צור: אני אבקש מד"ר גור שתציג לנו מצגת וסרטון קצר על תופעת הזנות בישראל.
דוד צור: צריך לומר שיש לנו פה כמה נתונים.
דוד צור: הונחו בפניכם 2 דוחות מאוד יסודיים של המ.מ.מ ומאוד מקיפים שמדברים על ההיבטים השונים של התופעה, על חלק מצווארי הבקבוק ועל מה שנעשה.
דוד צור: נשמע אחרי הסרט על התכנית של משרד הרווחה, ומשם נתקדם.
<ענת גור: אני מברכת אותך על הכניסה לתפקיד כיושב-ראש הוועדה.
<ענת גור: כשהתחלתי את המחקר שלי בשנת 2000 על חוויתן של נשים שעסקו בזנות רחוב בישראל, כמעט אף אחד בישראל לא דיבר על זנות, בוודאי ובוודאי שלא היו שירותי טיפול לנשים ונערות בזנות.
<ענת גור: מאז עברו 13 שנים.
<ענת גור: עשינו דרך מאוד מאוד יפה.
<ענת גור: אני רוצה לדבר על המשמעות של הזנות וגם כמה מילים על ההיערכות שצריך להמשיך ולעשות.
<ענת גור: אחד הדברים שמאוד בולטים לגבי זנות בכל העולם, בוודאי גם פה בישראל, זה שהזנות מוחבאת במישור הגלוי.
<ענת גור: הזנות היא אחד הפשעים הקשים ביותר נגד זכויות אדם שמתקיימים היום בישראל ובעולם כולו.
<ענת גור: חוקי הזנות בעולם כולו משווים אותה לעבדות - white slavery בספרות המקצועית - ולשואה, למרות שפשע כל כך חמור נגד זכויות אדם מתקיים ממש מתחת לאף שלנו עם מגמה של טשטוש והסתרה של המשמעות האמיתית של מה זה זנות.
<ענת גור: היא נשלטת על ידי עולם תחתון שמגלגל הרבה מאוד כסף באמצעות מכירת הגוף של נשים וילדות בתעשיית המין.
<ענת גור: יש פה בעצם מערכת שמגלגלת המון כסף, שמוציאה הרבה מאוד כסף כדי שאנחנו לא נדע מה זה בדיוק זנות.
<ענת גור: הזנות והסחר בנשים הפכו בשנים האחרונות לבעיה חברתית לאומית בישראל.
<ענת גור: אנחנו יודעים שבישראל יש היקפים מאוד מאוד גדולים של צרכנות זנות.
<ענת גור: לאף גורם רשמי בישראל אין עדיין - אני מבינה שיש סקר - נתונים מדויקים על היקף הנשים, הילדות והנערות שנסחרות לזנות.
<ענת גור: קיימת הערכה שבישראל מתקיימים מיליון ביקורים בחודש.
<ענת גור: אנחנו יודעים שהיקף הצרכנות של הזנות, שזה מה שבעצם מזין את התופעה הזאת בישראל, הוא מהגבוהים בעולם.
<ענת גור: אנחנו יודעים שמדינת ישראל הייתה מדינת יעד לסחר בנשים מאוד גדולה.
<ענת גור: ממשלת ארצות הברית התערבה, הפחתנו את הסחר, אבל הביקוש לא ירד.
<ענת גור: זה אומר שמידי שנה נסחרות מאות או אלפי ילדות.
<ענת גור: רוב הנשים שנכנסות לזנות הן מתחת לגיל 18, אפילו בגילאי 12,14 ו-16.
<ענת גור: את הביקוש הזה הסרסורים דואגים לספק באמצעות ילדות שהם מגייסים מידי שנה לזנות.
<ענת גור: כשמדברים על זנות אנחנו מדברים על היקף מאוד מאוד רחב של פעילויות - חשפנות, ריקוד ארוטי, ריקוד בעירום, סקס בטלפון, סחר בנשים, פורנוגרפיה של ילדים ומבוגרים, מכוני ליווי, זנות ברחובות וכדומה.
<ענת גור: מחקרים בעולם כולו וגם בישראל מראים שרוב הנשים נכנסות לזנות בגילאים צעירים מאוד, רובן במהלך גיל ההתבגרות מתחת לגיל 18, גילאים שנמצאים מתחת לגיל ההסכמה לקיום יחסי מין על פי החוק.
<ענת גור: הוועדה לבחינת ניצול מיני מסחרי של קטינים בישראל דיווחה שיש ירידה -אנחנו יודעים את זה גם מהשטח - בגיל הנערות שמנוצלות בזנות על ידי גברים מבוגרים.
<ענת גור: מדובר בגילאים 11 ו-12.
<ענת גור: כשאמרתי לנשים לספר מה זה בשבילן זנות, כמעט כולן אמרו לי שאני צריכה לשאול על הילדות כי שם זה בעצם התחיל.
<ענת גור: הרוב המכריע של נשים בזנות עברו התעללות מינית, פיזית ונפשית מאוד קשה בילדות שלהן.
<ענת גור: הן הופקרו על ידי המשפחות שלהן ועל ידי החברה.
<ענת גור: מאוד מאוד חשוב לי להדגיש את האחריות החברתית שלנו.
<ענת גור: אנחנו מפקירים את הילדות האלה כמה פעמים.
<ענת גור: בפעם הראשונה באמצעות העלמת עין מהאפידמיה החברתית של פגיעות מיניות בילדים.
<ענת גור: בפעם השנייה כשהן מגיעות לגיל ההתבגרות והן בורחות מהבית כי אין מענים טיפוליים.
<ענת גור: הנערות הקשות ביותר שלא מצליחות להיקלט במענים הטיפוליים הן מן הסתם אלו שעברו את ההתעללות הקשה ביותר.
<ענת גור: הן בעצם אלו שנפלטות מהמוסדות לרחובות, הן אלו שנופלות טרף קל בידי הסרסורים.
<ענת גור: הבעיות הנפשיות הקשות שמאפיינות את נפגעות ההתעללות המינית בילדות, כמו דיכאון, פגיעות להתמכרויות, קורבנות חוזרת, הפרעות ניתוק, הפרעות דיסוציאציה, פגיעה קשה בדימוי עצמי ותחושת זהות עצמית ועוד משמשות בידי הסרסורים.
<ענת גור: הסרסורים יודעים מצוין את מי הם מגייסים לזנות.
<ענת גור: לעניין השאלה אם יש זנות עצמאית של סטודנטיות.
<ענת גור: אנחנו יודעים מישראל וגם מהעולם כולו שלפחות 90% מהילדות והנשים שנמצאות בזנות נשלטות על ידי עולם תחתון, שאלה הסרסורים.
<ענת גור: זו לא באמת בחירה של נשים.
<ענת גור: אם יש בחירה היא מאוד מאוד בשוליים.
<ענת גור: כשאנחנו מדברים על תופעת הזנות זאת התמונה בעולם כולו.
<ענת גור: רוב הכסף בזנות עובר לידי הסרסורים ולא מגיע לידי הנשים.
<ענת גור: נשים לא באמת מתפרנסות בזנות.
<ענת גור: הסרסורים מחזיקים את הילדות והנשים כדי לגרום להן להתמכר בהתמכרויות מאוד קשות באמצעות שיטות של עינויים, טרור ואלימות.
<ענת גור: הם מבטיחים טראומה נפשית מתמשכת ואת ההילכדות שלהן בזנות.
<ענת גור: מאגר הנערות שמנוצלות בזנות מתבסס על התעללות מינית בילדות, העלמת עין והפקרה של המשפחה והחברה.
<ענת גור: הזנות היא בעצם פדופיליה ממוסדת.
<ענת גור: ברוב המקרים גבר מבוגר קונה גוף של ילדה צעירה מתחת לגיל 18.
<ענת גור: נשים בזנות עוברות התעללויות מאוד מאוד קשות על בסיס יום יומי, אם זה רצח, ניסיונות רצח, אונס, שוד.
<ענת גור: יש גם העברה בין דורית חמורה מאוד בזנות.
<ענת גור: רוב הנשים הבוגרות בזנות הן אימהות לילדים.
<ענת גור: ילדים של נשים בזנות נמצאים בסיכון עצום לפגיעות מצד הלקוחות.
<ענת גור: יש לנו עדויות בסרט שעידית ממכון תודעה ביקשה להקרין.
<ענת גור: הילדות של נשים בזנות ממש נאנסות על ידי הלקוחות מגילאים מאוד צעירים.
<ענת גור: הסיכוי שלהן להגיע לזנות גבוה מאוד.
<ענת גור: יש צורך בהקמת רצף של מענים.
<ענת גור: זאת נקודה שמאוד מאוד חשוב לי להדגיש.
<ענת גור: הזנות היא בעיה חמורה שפוגעת לא רק בנשים בזנות אלא בכולנו כבני אדם, כחברה.
<ענת גור: בבסיס הזנות עומדת התפישה שגוף של אישה, ילד או ילדה זו סחורה שאפשר לקנות בכסף.
<ענת גור: זה משפיע על כבוד האדם, בוודאי על כבוד הנשים והילדות בישראל.
<ענת גור: אני הייתי יוזמת ושותפה לבניית שירותי הטיפול.
<ענת גור: בנינו רצף של שירותים.
<ענת גור: עברו מאז כמה שנים.
<ענת גור: דיברנו על מסלול להפחתת נזקים, מקלטים טיפוליים, מרכי יום לשיקום תעסוקתי ונפשי, עובדים סוציאליים בכל הרשויות שיהיו מומחים לטראומת הזנות ולא יגידו את מה שהיום הם אומרים שהם לא יודעים לטפל בזה, שהם מרימים ידיים, בניית מערך הסברה ומניעה שלדעתי עדיין חסר מאוד.
<ענת גור: אני לא שומעת הסברה בטלוויזיה או ברדיו על מה זה לקנות גוף של ילדה בזנות.
<ענת גור: כמובן שיש את העניין של אכיפת החוקים הקיימים ושינויי חקיקה.
<ענת גור: ברגע שמדברים על רוב של קטינות בזנות אין אכיפה של חוקים קיימים.
<ענת גור: לא צריך לחוקק כדי להפליל לקוחות וכדי להכניס לבית סוהר גבר שמקיים יחסי מין בזנות עם ילדה בת 12 או בת 14.
<ענת גור: חשוב לדעת את זה.
<ענת גור: אני מאוד מברכת על הקמת שירותי הטיפול לנשים בזנות.
<ענת גור: לדעתי עדיין חסרה אינטגרציה, חסר גוף שירכז את כל המשאבים הכספיים והמקצועיים תחרת קורת גג אחת.
<ענת גור: אני חושבת שריכוז כל המשאבים יהווה איזה שהוא גוף אפקטיבי אמיתי להילחם בזנות.
<ענת גור: צריך שיתוף של מספר משרדי ממשלה כדי לקבוע מדיניות לאומית, כדי לגבש נוהלי עבודה ושיתופי פעולה, כדי לקבוע הסדרים מיוחדים לחיזוק המניעה.
<ענת גור: מניעה זה דבר קריטי.
<ענת גור: צריך לוודא מיצוי של אכיפה וענישה על עבירות שקיימות היום בשטח.
<ענת גור: זה מוחבא במישור הגלוי.
<ענת גור: זה נמצא שם ואף אחד לא אוכף חקיקה קיימת.
<ענת גור: מדובר במשרד הרווחה, במשרד לביטחון פנים, במשרד המשפטים, הבריאות, החינוך, הקליטה, הרשות לשיקום האסירה והרשות לקידום מעמד האישה.
<ענת גור: אני רוצה להדגיש את עניין המניעה.
<ענת גור: הקמת שירותי הטיפול לנשים בזנות זה צעד חשוב ומתחייב לטיפול בנשים שנלכדו בשואת הזנות, אבל יחד עם זה הגיע הזמן לצעדים נוספים מניעתיים למיגור תופעת ההתעללות המינית בילדים, ההזנחה וההפקרה שהם עוברים.
<ענת גור: אני יודעת ששר הרווחה הקצה עכשיו – זה באמת משמח מאוד- כסף לטיפול בנערות.
<ענת גור: גיל ההתבגרות הוא צומת מאוד מאוד חשוב של מניעה.
<ענת גור: נכון להיום נערות שנפלטות מההוסטלים ומשירותי הטיפול נופלות כפרי בשל לידיים של הסרסורים.
<ענת גור: זאת צומת שחשוב מאוד לשים לב אליה.
<ענת גור: הפחתת הביקוש לזנות צריכה להיות באמצעות חקיקה ובאמצעות הסברה לציבור.
<ענת גור: אני חושבת שחלק מהגברים שצורכים שירותי זנות לא באמת מודעים לזה שהם מבצעים פשע.
<ענת גור: החוק השוודי מהווה אבן פינה במאבק הממשלה השוודית ליצור חברה דמוקרטית שבה נשים ונערות יכולות לחיות כשהן משוחררות מכל צורה של אלימות מצד גברים.
<ענת גור: באמצעות מסע פרסומי להעלאת מודעות ותמיכה בקורבנות מצליח החוק השוודי למנוע במידה רבה זנות וסחר בבני אדם.
<ענת גור: חשוב לי להדגיש את העניין של האחריות החברתית.
<ענת גור: יושב פה מנכ"ל משרד הרווחה ויושבות פה חברות כנסת.
<ענת גור: אני חושבת שטיפול רב תחומי בבעיית הזנות תיצור מענה לאחת הבעיות החברתיות הקשות ביותר בישראל.
<ענת גור: היא תאפשר טיפול בקבוצת אוכלוסייה מהחלשות ביותר שקיימות בחברה הישראלית שנמצאת על קצה רצף הסיכון, העוני, המצוקות הנפשיות והכלכליות.
<ענת גור: חיסול או צמצום הזנות יהווה פריצת דרך לא רק לנשים בזנות אלא לחברה הישראלית שקבעה את ערך כבוד האדם, האישה וחירותו.
<ענת גור: הזנות היא הפרה קשה של כבוד האדם והאישה.
דוד צור: תודה רבה לד"ר גור.
דוד צור: המצגת מצוינת, היא מבהירה את הנקודה ואת הנושא.
דוד צור: הייתי מוריד את המילה" שואה".
דוד צור: המילה הזאת קשה בצירופים האלה.
דוד צור: אני ממבקש ממר יוסי סילמן, מנכ"ל משרד הרווחה, לספר לנו על פעילות המשרד בנוגע למה שנעשה ולגבי התכניות קדימה.
<יוסי סילמן: תודה לחבר הכנסת דוד צור, תודה לד"ר ענת על הסקירה המחודדת.
<יוסי סילמן: העיסוק בזנות הוא אחד מהמוקדים של המשרד.
<יוסי סילמן: אנחנו רואים את עצמנו כאינטגרטור.
<יוסי סילמן: אנחנו חושבים שזו חובתנו כמשרד הרווחה.
<יוסי סילמן: אנחנו משתדלים לנהוג ככה וליצור מערכת מסונכרנת במידת האפשר.
<יוסי סילמן: אנחנו מנסים להכווין את המטרות.
<יוסי סילמן: יש לנו שיתופי פעולה מצוינים עם העמותות השונות, כמו עמותת עלם, ועם הרשויות.
<יוסי סילמן: אני שמח שאנחנו נעים לכיוון הנכון.
<יוסי סילמן: הבטחנו, דוד, שנקדים את הסקר.
<יוסי סילמן: אני מקווה שתוך 3,4 חודשים יהיה פה סקר.
<יוסי סילמן: בזמנו ביקשת שנקצר את התהליך.
<יוסי סילמן: אנחנו נעשה כמידת האפשר על-מנת לקצר את לוח הזמנים כדי להבין את היקף התופעה.
<יוסי סילמן: השר מאיר כהן הקצה 5 מיליון שקל במידית לתחילת טיפול בבני נוער קטינים וקטינות שעוסקים בזנות.
<יוסי סילמן: אנחנו עוברים לשלב המעשי.
<יוסי סילמן: אנחנו כרגע בעניין של לחפש מנהלת לפרויקט וחוזה למרחב משמעותי לטיפול.
<יוסי סילמן: אנחנו מפתחים את הקונספט.
<יוסי סילמן: אני מקווה מאוד שבזמן הקרוב ניכנס לעניין הזה.
<יוסי סילמן: זה דבר ערכי ביותר.
<יוסי סילמן: אני מאוד מתחבר לאמירה של ענת, שצריך להתעסק במניעה המשמעותית.
<יוסי סילמן: אני חושב שהממשלה בתכנית הלאומית לבני נוער בסיכון מדגישה מאמץ מאוד מאוד משמעותי לאתר בשלבים המוקדמים נפגעי התעללות מינית, נפגעי תקיפה.
<יוסי סילמן: זה הבסיס האמיתי שמוביל לעיסוק בזנות.
<יוסי סילמן: אנחנו משקיעים בזה המון.
<יוסי סילמן: פתחנו לפני שבוע את מרכז ההגנה הרביעי שלנו בחיפה- בית לין.
<יוסי סילמן: אני מקווה מאוד שאנחנו נשלים 8 מרכזי הגנה בטווח של חצי שנה.
<יוסי סילמן: יש את העניין של המניעה, שהיא מאוד משמעותית, יש את הטיפול בתופעה ולאחר מכן לראות שיש התייצבות.
<יוסי סילמן: את הנושא המשפחתי בנושא הזנות צריך לברר.
<יוסי סילמן: צריך לראות מה המשמעות של התא המשפחתי אצל אישה שעוסקת בזנות.
<יוסי סילמן: אנחנו ננסה לברר במקומות שאפשר בהם לרתום את התא המשפחתי על-מנת לחזק.
<יוסי סילמן: הקרעים שם עצומים.
<יוסי סילמן: אנחנו ננסה לברר את זה.
<יוסי סילמן: אני חושב שנוכל לפתח פה עוד כמה דברים.
<יוסי סילמן: אנחנו ממשיכים להקצות קרוב ל-6 וחצי מיליון שנתיים.
<יוסי סילמן: יש לנו שיתוף פעולה טוב עם הרשויות.
<יוסי סילמן: אני חושב שאנחנו מתקדמים.
<יוסי סילמן: בסך הכל הכיוון הוא כיוון חיובי.
<יוסי סילמן: בכל יוזמה או בכל כיוון שנחשוב להרחיב בעניין הזה אנחנו לא נחסוך.
<ציפי נחשון גליק: אני אומר כמה מילים על התכנית הבין משרדית.
<ציפי נחשון גליק: אחר כך אני מציעה שכל אחד יפרט בתחום שלו.
<ציפי נחשון גליק: יש את אפרת שתדבר על השירותים שקיימים במשרד הרווחה לצעירות ולנשים, יש את משרד הבריאות שידבר על הניידות, יש את ורד שתדבר על הקמפיין שאנחנו מכינים.
<ציפי נחשון גליק: התכנית הבין משרדית בזכותה של מרית שיושבת פה והוקצה לה תקציב ייעודי, כוללת מעורבות בין משרדית.
<ציפי נחשון גליק: משרד הרווחה לקח על עצמו את פיתוח המענים הטיפוליים, כולל מסלול של מזעור נזקים ומסלול של טיפול.
<ציפי נחשון גליק: משרד הבריאות לקח על עצמו להפעיל את הניידות.
<ציפי נחשון גליק: משרד החינוך קיבל תקציב להרכיב את פעולות המניעה.
<ציפי נחשון גליק: אני מניחה שאת פעולות המניעה הם עושים בלי התקציב הזה.
<ציפי נחשון גליק: המשרד בראשותה של ורד לוקח על עצמו את הנושא של הפרסום והגברת המודעות.
<ציפי נחשון גליק: אני אספר על פריצת הדרך שאנחנו רוצים לעשות בנושא של זנות קטינים.
<ציפי נחשון גליק: לפני שנתיים הוגשה תכנית לשר הקודם.
<ציפי נחשון גליק: בעקבות ההצלחה של התכנית הבין משרדית הגדולה לטיפול בנשים וצעירות בזנות, ביקשנו להרחיב את הטיפול לגבי זנות קטינים בשיתוף פעולה שיש לנו במשרד עם עמותת עלם בתכנית שנקראת "ערים בלילה" שמתמקדת באיתור קטינים בזנות.
<ציפי נחשון גליק: התבשרנו על ידי השר לפני חודש וחצי על קבלת תקציב של 5 מיליון כדי לפתח מענים.
<ציפי נחשון גליק: כרגע אנחנו מפתחים את המענים בעיר תל אביב.
<ציפי נחשון גליק: לפני כן האוצר עזר לנו לקבל תקציב של מיליון וחצי כדי לפתח תכנית בירושלים.
<ציפי נחשון גליק: בשנתיים האחרונות הקמנו איזה שהם מענים נקודתיים בכמה רשויות קטנות.
<ציפי נחשון גליק: אנחנו מעדיפים לא לציין את הרשויות, כי המדיניות שלנו בטיפול בקטינים בזנות היא לא למהר ולתייג אותם.
<ציפי נחשון גליק: הרבה פעמים נמצא את עצמנו אומרים טיפול באוכלוסייה בקצה הרצף וטיפול בקטינים בזנות.
<ציפי נחשון גליק: ישנם קטינים שעדיף שמדינת ישראל לא תתייג אותם בגיל 14,15 - אפילו לפעמים בגיל 12 שזה גיל הכניסה לזנות - בכך שהיא תגיד שהם מנוצלים בזנות.
<ציפי נחשון גליק: יש לנו מענים ראשוניים ב-8 רשויות מקומיות.
<ציפי נחשון גליק: כמו שאמר המנכ"ל, התכנית הגדולה ביותר תהיה בעיר בתל אביב.
דוד צור: מה יינתן שם?
דוד צור: האם זה יהיה רק מקום מחסה?
<ציפי נחשון גליק: זה יהיה מאוד מגוון.
<ציפי נחשון גליק: התקציב של 5 מיליון שקיבלנו כרגע מתוך בקשה לתקציב הרבה יותר גדול מאפשר לנו מסלול של הפחתת נזק.
<ציפי נחשון גליק: עלינו לזכור שקטינים שנמצאים בזנות או בקצה הרצף זאת אוכלוסייה שנפלטה מהרבה מאוד מסגרות, מהרבה מערכות תמיכה.
<ציפי נחשון גליק: האמון שלה באדם, בחברה ובמשפחה כמעט ולא קיים.
<ציפי נחשון גליק: במסלול של הפחתת נזק אנחנו אמורים להקים מבנה גדול שיהיה פתוח 24 שעות ביממה, 365 ימים בשנה, כולל יום כיפורים.
<ציפי נחשון גליק: זאת תהיה דלת שלא נסגרת.
<ציפי נחשון גליק: יכולים לבוא לשם קטינים וצעירים עד גיל 25 כדי לקבל איזה שהוא מענה.
<יוסי סילמן: גם בשמות בדויים.
דוד צור: האם יש שלב של ליווי כדי להחזיר אותו חזרה לחיים נורמליים?
<ציפי נחשון גליק: אנחנו מאמינים שלהחזיר אותו חזרה לקהילה או למשפחה זה תהליך של חודשים.
<ציפי נחשון גליק: יש לנו את הניסיון של התכנית "ערים בלילה".
<ציפי נחשון גליק: זה לוקח זמן להחזיר את האמון.
דוד צור: "ערים בלילה" נועד לאתר אותם, נכון?
<ציפי נחשון גליק: לאתר ולתת מענה ראשוני.
דוד צור: אני שואל על המענה בסוף.
דוד צור: האם יש כוונה, מעבר למענה הראשוני שאני מבין שהמעון הזה - - -?
<ציפי נחשון גליק: ודאי.
<יוסי סילמן: הרעיון המרכזי זה העניין של הקליטה הראשונה.
<יוסי סילמן: זה המקום שהם יכולים להגיע אליו על-מנת לקבל את כל הטיפול האפשרי.
<יוסי סילמן: אנחנו נקים גם הוסטל שיהיה בו טיפול פרטני לשלב ההוצאה.
<יוסי סילמן: אחר כך יהיו דירות מעבר.
<יוסי סילמן: אנחנו ניישם תכנית כוללת.
דוד צור: אני רוצה רגע לגעת בעניין של התקציב.
דוד צור: בנושא הזה של התקציב ניתן פה מענה יוצא מן הכלל.
<יוסי סילמן: ראשוני.
דוד צור: האם זה תקציב שנתי או תקציב חד-פעמי?
<יוסי סילמן: שנתי.
<יוסי סילמן: הוא ייכנס לבסיס הכספים של המשרד.
<יוסי סילמן: אני מקווה ששנה לאחר מכן התקציב יהיה הרבה יותר מ-5 מיליון.
<ציפי נחשון גליק: כל שנה.
דוד צור: לפעמים דברים שנאמרים לפרוטוקול חשוב שייאמרו.
<יוסי סילמן: אנחנו מקצים אותו לבסיס התקציב.
<ציפי נחשון גליק: 5 מיליון לתל-אביב ומיליון וחצי לירושלים.
דוד צור: אם לא היה קיצוץ והייתה יכולת להוסיף עוד כסף, איפה המקומות הבעייתיים שהיינו רוצים לתת מענה כזה כמו בתל-אביב?
דוד צור: שם זו אולי עיקר הבעיה.
<ציפי נחשון גליק: בתל-אביב חסר לנו ואנחנו אמורים לקבל מענה מ-4 הקרנות של המשרד לביטוח לאומי לאוכלוסיית להט"ב, שזה לסביות, הומוסקסואלים, טרנסג'נדרים.
<ציפי נחשון גליק: מוביל את זה מנהל המוסד לביטוח לאומי בסניף בתל-אביב.
<ציפי נחשון גליק: הוא כבר ישב עם כל מנהלי הקרנות שלו.
דוד צור: כמה הם מקצים?
<ציפי נחשון גליק: הוא רוצה להקצות 5 מיליון לאותו מערך של דירת חירום, הוסטל ומרכז יום לאוכלוסייה ייחודית זו.
<יוסי סילמן: אנחנו נראה איך אנחנו יכולים להקדים את לוחות הזמנים, אבל בכל ערי המחוז - חיפה, באר-שבע, תל-אביב וירושלים שקולטות מכל הסביבה אנחנו רוצים לבנות את מענה הרצף.
<יוסי סילמן: הדבר הראשון זה באמת הקליטה הראשונית, לאחר מכן הוסטל שבו יתבצע הטיפול האמיתי ודירות המעבר עד כדי השתלבות בחזרה.
<ציפי נחשון גליק: יש לנו גם תכנית שאנחנו קוראים לה חליפה אישית.
<ציפי נחשון גליק: אם לרשות המקומית לא יהיה תקציב לנער שנצליח להחזיר הביתה על-מנת לטפל בו על פי מה שאנחנו בונים איתו, אנחנו נצייד את הרשות המקומית בתקציב מתוך התכנית הגדולה הזאת.
דוד צור: לגבי שיתוף הפעולה עם הרשויות המקומיות קיבלנו מהסקירה של המ.מ.מ ומהדיווחים רושם שזה לא בדיוק עובד.
<יוסי סילמן: קיבלתם אולי רושם מוטעה על תל-אביב.
<יוסי סילמן: אנחנו פתרנו את הבעיה.
<יוסי סילמן: יש לנו שיתוף פעולה.
<יוסי סילמן: איפה שיש חסמים אנחנו פותרים.
דוד צור: יש פה את תל-אביב וחיפה.
<יוסי סילמן: חיפה משולם אצלנו מלא, נכון?
<ציפי נחשון גליק: גם בתל-אביב משולם מלא.
<יוסי סילמן: מי העלה את הבעיה?
<רותי סופר: אנחנו היינו הפיילוט בתכנית.
<רותי סופר: עבדנו עליה בשיתוף פעולה עם כל אותן נשים נפלאות ועם אותם גברים נפלאים שעשו עשייה מקצועית עם הבנה שיש כאן בעיה.
<רותי סופר: זה היה בשיתוף פעולה עם המשרדים השונים, בראש וראשונה עם משרד הרווחה.
<רותי סופר: מדובר בעשייה פמיניסטית שכתוצאה ממנה נולד מפעל חברתי בשם סלעית.
<רותי סופר: השר החדש והמנכ"ל החדש ביקרו.
<רותי סופר: הם שוחחו עם הנשים ועם הצוות המקצועי המצוין שבראשו עומדת נעמה.
<רותי סופר: סלעית היא חלק אינטגרטיבי, אדוני היושב-ראש, ממערך השירותים של עיריית תל-אביב יפו - החל ממי שעומד בראש העירייה והמשך בצוות המקצועי.
<רותי סופר: סלעית משולבת בתוך מינהל השירותים החברתיים באופן הכי מעמיק שיכול להיות.
<רותי סופר: היא מהווה את רצף השירותים.
<רותי סופר: סלעית מבחינתנו היא שירות ארצי ומקומי.
<רותי סופר: תל אביב יפו היא מטרופולין.
<רותי סופר: מגיעות נשים מכל רחבי הארץ שנקלעו לזנות.
<רותי סופר: מדובר בנשים ללא תעודות זהות שמנסות למצוא את מזלן.
דוד צור: היה סיכום על matching של 25% ו-75%.
<רותי סופר: במהלך 5 השנים האחרונות משרד הרווחה מימן את התכנית בצורה מלאה.
<רותי סופר: משרד הרווחה בחר בתל אביב באמצעות השר והמנכ"ל להיות הפיילוט של התכנית המניעתית שהולכת ונחנכת על ידי סלעית.
<רותי סופר: אנחנו חושבים ומציינים שהמודל התקציבי והמקצועי שנבנה ב-100% מימון של משרד הרווחה הוכיח את עצמו.
<רותי סופר: יש לנו תוצאות מצוינות.
<רותי סופר: נשים אצלנו השתקמו, נשים מצאו מקומות עבודה.
<רותי סופר: בשבוע הבא יש לנו דיון עם המנכ"ל.
עדי קול: מה זה אומר כשאת אומרת שנשים השתקמו?
עדי קול: מדובר הרי בזמן קצר מאז שהמקום הוקם.
עדי קול: איך אפשר לבדוק אם זה שיקום סופי ואם אין חזרה?
<נעמה רבלין: השיקום מזנות הוא שיקום.
<נעמה רבלין: יש לנו נתונים שהבאתי אותם, השאלה אם זה הזמן להעביר מה זו הצלחה וכמה נשים השתקמו.
<נעמה רבלין: אם להגיד או להגדיר אם זאת הצלחה לכל החיים, אז יש הרבה נפילות, הרבה מעידות.
<נעמה רבלין: לאורך כל השנים הן צריכות איזו שהיא תמיכה כי הטראומה לא התחילה כשהן הגיעו לזנות.
דוד צור: אם יש לך נתונים חיוביים תני לנו אותם, כי אנחנו עדיין בדיכאון מהסרט.
דוד צור: ד"ר גור הצליחה לדכא אותנו.
<נעמה רבלין: יש לנו בהחלט מקום לאופטימיות.
<נעמה רבלין: 40% מהנשים שהשתלבו במסלול השיקומי השתלבו במקום עבודה.
דוד צור: כמה זה במספרים?
<נעמה רבלין: סלעית מטפלת על כל הרצף של הזנות, זאת אומרת מהיום שבו אנחנו פוגשים אישה בסיורים שלנו.
<נעמה רבלין: דרך אגב, אנחנו לא מחכים שנשים יגיעו לתכנית, אנחנו יוצאים לסיורים בזירות הזנות המגוונות, כולל בדירות דיסקרטיות.
<נעמה רבלין: מקובל לחשוב שאנחנו עובדים רק עם נרקומניות או רק עם מכורות לסמים.
<נעמה רבלין: אנחנו עובדים עם צעירות ונשים שהגיעו מבתים נורמטיביים בהם הן נפגעו מינית ולכן הן מצאו את עצמן במעגל הזנות.
<נעמה רבלין: אנחנו פוגשות נשים על כל רצף הזנות.
<נעמה רבלין: מדובר בכ-400 נשים בשנה.
<נעמה רבלין: מתוך זה כ-25%,30% מהנשים משתלבות במסלול שיקומי.
<נעמה רבלין: 50% מהפונות לקו הסיוע שהן לא מכורות לסמים משתלבות במסלול שיקומי טיפולי כל שנה.
עדי קול: מה אורכו של הטיפול והמעקב אחר כך?
<נעמה רבלין: שנתיים בממוצע.
<נעמה רבלין: לגבי אישה שנמצאת בהוסטל זה שנה טיפול בהוסטל פלוס שנה דירת מעבר.
<נעמה רבלין: יש לנו שתי דירות מעבר שפיתחנו באמצעות שיתוף פעולה עם משרד השיכון.
<נעמה רבלין: את הנשים שמגיעות ואינן זקוקות למעטפת של ההוסטל אנחנו מלוות בין שנתיים ל-3.
<נעמה רבלין: ההמשך אחר כך הוא יותר מעקב.
<נעמה רבלין: 5 שנים התכנית קיימת.
<נעמה רבלין: 65 נשים השתלבו במעגל התעסוקה.
<נעמה רבלין: עם 40,50 נשים אנחנו שומרות על קשר.
<נעמה רבלין: הן מגיעות לקבוצות פעם בחודש.
עדי קול: מי אמור לתת מענה לאורך החיים?
עדי קול: זה אמור לחזור לרווחה?
<ציפי נחשון גליק: היא לא חייבת כל החיים להיות תחת כותרת של אישה בזנות.
<יוסי סילמן: היא יודעת למי לפנות ברגעי משבר.
<נעמה רבלין: היא כנראה תמיד תפנה לבית.
<נעמה רבלין: סלעית הוא מודל משפחתי, הוא מודל ביתי.
<נעמה רבלין: הן רואות בזה מקום.
<נעמה רבלין: חלקן ממשיכות קשר ברווחה, חלקן יוצרת מסביב לסלעית דירות ובתים שהן משכירות.
<נעמה רבלין: הן ממשיכות איתנו איזה שהוא קשר.
<נעמה רבלין: זה ליווי לכל החיים.
עדי קול: אני שואלת כיוון שאני מסתובבת באנ-איי פעמים רבות, לפעמים פעמיים, שלוש בחודש.
עדי קול: אני פוגשת נשים 10,15 שנים אחרי שלא בהכרח מוצאות מענה.
עדי קול: נכון שיש את המענה של האנ-איי, אבל הוא מענה קבוצתי קהילתי, לא בהכרח מענה מתאים.
עדי קול: אני לא בטוחה שהן תמיד יודעות מי יכול לתת להן את הכתובת אחרי.
<נעמה רבלין: אני חושבת שלפעמים הן מפסיקות ואחרי כמה שנים יש משבר.
<נעמה רבלין: דרך אגב, כל דבר שנחשב חיובי בחיים שלנו, כמו למשל לידה, נישואין, יכול להיות משבר עבורן.
<נעמה רבלין: כל מצב של איום כלכלי יכול להחזיר אישה לזנות.
<נעמה רבלין: צריך להבין ולקחת את זה בחשבון.
עדי קול: לכן השנים המאוחרות חשובות בעיני.
דוד צור: הם אמרו שזה משרד הרווחה.
<נעמה רבלין: אני רוצה להגיד מילה על הנושא של התקציב.
דוד צור: היינו בפינה האופטימית ועכשיו חזרנו לפינה הפסימית.
<נעמה רבלין: נכון, כי התקציב קוצץ.
<נעמה רבלין: אני מאוד שמחה לשמוע שבנושא של מניעה ונוער זה הולך וגדל.
<נעמה רבלין: אנחנו התחלנו בתל אביב עם 3.8 כל שנה.
<נעמה רבלין: אנחנו עומדים היום על 3.3.
<נעמה רבלין: זה אומר קיצוץ בתקנים שהיו השנה ואיום לשנה הבאה לגבי קו הסיוע.
<נעמה רבלין: קו הסיוע הוא מקום שמגייס כ-100 נשים מתוך ה-400 שדיברנו איתן.
<נעמה רבלין: 100 נשים שונות פונות לקו הסיוע.
<נעמה רבלין: אלו נשים שלא נראה בסיורים.
<נעמה רבלין: אלו נשים שפונות אלינו אנונימית הרבה פעמים.
<נעמה רבלין: מדובר בצעירות בנות 20,22, 18, בנות בשירות לאומי או חיילות שמתחילות לנהל איזה דיאלוג עם הזנות שלהן .
<נעמה רבלין: קו הסיוע הוא דירת החירום לנשים שלא נראה.
<נעמה רבלין: קו הסיוע נמצא בסכנת סגירה בתקציב של שנה הבאה.
<נעמה רבלין: אני מבקשת לשים את זה על השולחן, לראות איך קרה - - -
דוד צור: תיכף נשמע את נציג האוצר.
דוד צור: אני רוצה למצות את הנקודה של ה-matching הזה בין הרשויות.
<מרית דנון: על זה אני בדיוק רוצה לדבר.
<מרית דנון: אנחנו כולנו פה משבחים את שיתוף הפעולה בין התכנית הזאת לרשויות המקומיות.
<מרית דנון: באמת יש שיתוף פעולה נפלא, מקצועי.
<מרית דנון: אני חושבת שאי אפשר לעבור לסדר היום במצב שהרשויות לא משתתפות בתקציבים של התכניות האלו.
<מרית דנון: התכנית הזאת התחילה עם 15 מיליון שקל כאשר ראש הממשלה אהוד אולמרט השתתף בישיבה היסטורית בוועדה לקידום מעמד האישה.
<מרית דנון: זאת הייתה הפעם הראשונה שראש ממשלה ישב פה בישיבה.
<מרית דנון: הוכרז על תקציב של 15 מיליון שקל לשנה לתכנית של הזנות.
<מרית דנון: אחר כך משרד ראש הממשלה היה במו"מ עם האוצר כדי שהסכום הזה לא יהיה חד פעמי וייכנס לספר התקציב.
<מרית דנון: הסכום קטן ל-10 מיליון שקל.
<מרית דנון: כל קיצוץ רוחבי במשרדים בשנים האחרונות משפיע אוטומטית על התקציב של התכנית הזאת.
<מרית דנון: מצד אחד, התכנית מאוד מתמסדת והשירותים מתרחבים והופכים למאוד פעילים, מצד שני, התקציב קטן כשהרשויות לא משתתפות.
דוד צור: מתי הרשויות הפסיקו לתת את החלק שלהן?
<מרית דנון: הן לא התחילו.
<מרית דנון: אסור לעבור לסדר היום מהבחינה הזאת.
<מרית דנון: הרשויות חייבות להשתתף בתכנית הזאת.
<באטריז רוזן כץ: אני מצטרפת למה שאומרת נעמה בנושא של הקיצוץ.
<באטריז רוזן כץ: אנחנו ספגנו קיצוץ קשה מאוד שהיה כרוך בפיטורים של עובדים סוציאליים.
דוד צור: זה נכון גם לגבי המרפאה הניידת של לוינסקי.
<באטריז רוזן כץ: שאלו קודם בקשר להמשך טיפול.
<באטריז רוזן כץ: הבתים שלנו הם בתים.
<באטריז רוזן כץ: בשונה מכל מיני תכניות אחרות, אצלנו אישה שמסיימת טיפול עוברת לדירה עצמאית.