GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמוס פינס: מאוד חשוב לבדוק בנשים שנמצאות בגיל המעבר ונוטלות תרופות כאלה ואחרות, אם אותן תרופות הן לא רק יעילות להתוויה שבגללה אנו נותנים את התרופה, אלא גם אם הן אינן "מקלקלות" אחד מהפרמטרים המטבוליים, שבעקבותיו עלולה להיות עלייה בסיכון למחלת לב וכלי דם.
עמוס פינס: זאת בדיוק הנישה (גומחה) שהחברה שמייצרת את ה- MOEX
עמוס פינס: PRIL החליטה מלכתחילה להיכנס אליה.
עמוס פינס: כלומר: לא להסתפק בכך שהתרופה היא מקבוצת ה-AC HEBITORS , כמו תרופות אחרות יעילות להורדה של לחץ דם, אלא לבדוק באופן ספציפי בנשים, ובמיוחד בנשים בגיל המעבר, אם התרופה הזאת איננה מקלקלת באחד הפרמטרים הנוספים שקשורים לתסמונת המטבולית הזאת של גיל המעבר.
עמוס פינס: למעשה, חברת התרופות הזאת יצרה סדרה של מחקרים קליניים שבדקו באופן שיטתיי את ההשפעה של אותה תרופה ללחץ דם על הפרמטרים הנוספים.
עמוס פינס: למשל: האם התרופה הזאת משפיעה באיזו שהיא צורה על פרופיל הקרישה?
עמוס פינס: האם התרופה הזאת משפיעה באיזו שהיא צורה על פרופיל הליפידים, על שומני הדם?
עמוס פינס: האם התרופה הזאת משפיעה על הסוכר, על העמידות לאינסולין וכדומה - כדי להיות בטוח שאכן היא טובה ומתאימה לא רק מבחינת לחץ הדם, כמו שאמרתי, אלא גם מהבחינות האחרות של התסמונת המטבולית.
עמוס פינס: יתרה מכך, בהנחה שנשים בגיל המעבר מקבלות פעמים רבות טיפול הורמונלי, ועל זה גם שמענו כאן קודם, מאוד חשוב לדעת אם יש זיקת-גומלין כלשהי אצל אישה שמקבלת טיפול הורמונלי וגם זקוקה לטיפול בלחץ דם, אם יש איזו שהיא זיקת-גומלין בין התרופות השונות, ולכן גם נבדק לגבי מתן טיפול הורמונלי חלויפי לנשים בגיל המעבר פלוס התרופה MOEX
עמוס פינס: PRIL - לאילו תוצאות מטבוליות הוא מביא.
עמוס פינס: באופן מעבדתי נבדק גם, מאותה הנחה שנשים בגיל המעבר סובלות יותר מאוסטיאופורוזיס - גם על זה שמענו - אם אותו AC HEBITORS קשור באיזו שהיא צורה למטבוליזם של העצם, אם הוא מעודד איבוד סידן מעצם, אם הוא מגן על איבוד סידן מעצם, וכדומה.
עמוס פינס: כך שנוצרה סדרה של מחקרים תחת השם של תוכנית שנקראת MADAM PROGRAM, שבהם החברה הצליחה להראות שברוב הפרמטרים שנבדקו ה- AC HEBITORS, ה- MOEX
עמוס פינס: PRIL מתאים לנשים בגיל המעבר, כיוון שהוא איננו פוגע בשום אחד מהסמנים או המכלול של התסמונת המטבולית שהזכרתי קודם, ובחלק מהמקרים אף התברר שיש ל- AC HEBITORS , מלבד השפעתו על לחץ הדם - השפעה חיובית אצל נשים בגיל המעבר - גם השפעה חיובית כנראה על מטבוליזם העצם, וגם, כנראה, השפעה חיובית מסוימת על פרופיל קרישת הדם וכדומה.
עמוס פינס: בדור שאנחנו מדברים על אינדיווידואליזציה של הטיפול - ובמיוחד בנשים בגיל המעבר - אנחנו מדברים על אינדיווידואליזציה של הטיפול, חשוב מאוד לטפל בתרופה שאנחנו יודעים לא רק את יעילותה, אלא גם שהיא מתאימה לאותה אוכלוסייה של נשים מבחינת תופעות לוואי ודברים נלווים שקשורים בגיל המעבר.
יעל דיין: להחליף אותם או לשפרם?
עמוס פינס: HEBITORS בשוק זה כבר שנים רבות.
עמוס פינס: למיטב ידיעתי, בשום אחת מהתרופות האלה לא נבדק באופן ספציפי אם יש איזו שהיא זיקת-גומלין לגבי נשים בגיל המעבר עם אותם פרמטרים שהזכרתי קודם.
יעל דיין: בנשים גבוהה ב14.2- אחוז מבגברים?
עמוס פינס: מסוים, נשים כביכול מוגנות מפני מחלות לב או כלי דם; ותורמים את זה לעניין האסטרוגן.
עמוס פינס: בכניסה לגיל המעבר אנו מקבלים עלייה בשכיחות של אותן מחלות, גם של יתר לחץ דם - ומה שיותר חשוב לזכור, שפעם כשאישה חלתה במחלת לב, הפרוגנוזה שלה היא הרבה יותר גרועה מאשר של הגברים, מה שמדגיש כמובן את הצורך ברפואה מונעת יותר חזקה אצל נשים בגיל המעבר.
יעל דיין: די אינטנסיבית וגם עוקבים אחרי הטיפול.
יעל דיין: למשל, בבית החולים "שערי צדק" יש ריכוז בנושא והתמחות בעניין, וזה חוזר לאילו שהם שורשים תרבותיים, או תרבות רפואית - כשאישה הייתה נכנסת לחדר מיון והייתה אומרת: "נורא כואב לי", היו אומרים: "מה את מתרגשת?
יעל דיין: " גבר נכנס, ונורא כואב לו במקומות מסוימים, ישר ECG וישר בדיקות מתאימות.
יעל דיין: אזיי היום כבר עשינו איזה צעד קטן קדימה, ומואילים לעשות את הבדיקות המתאימות לנשים כאשר הן באות עם תלונות על תופעות כאלה; אבל מראש הניחו - יש בזה היבט פמיניסטי: הלב חלש יותר אצל גברים, וגם ההיפוכונדריה והחשש יותר גבוהים, והם רצים עם כל דבר.
יעל דיין: לאישה יש סיבולת שונה, והיא מחכה עם זה.
יעל דיין: היום יש באמת הבנה שגם נשים, ולא פחות, מועדות למחלות לב, והגישה - גם החברתית ובוודאי הרפואית - השתנתה, ולכן מעניין אותנו בהקשר הזה גם הקשר למחלות לב.
מריק גלזרמן: השתנה דייו.
מריק גלזרמן: מחקרים ממקומות שונים בצפון אמריקה ובאירופה מראים ששחרור לא מוצדק מ"מיון" של נשים, הקשור לבעיה קרדיו-וסקולרית, לב, הוא בערך פי 6 יותר מאשר אצל גברים.
מריק גלזרמן: הדבר נובע מכך שעד לא לפני הרבה זמן זה פשוט לא היה קיים אצל נשים; לא התייחסו בכלל לעובדה שנשים, גם הן יכולות לחלות במחלות לב.
מריק גלזרמן: או אז, עד היום התופעה הזאת קיימת.
מריק גלזרמן: המודעות כבר עלתה - בשטח זה עדיין לא.
יעל דיין: אותו על סדר יומנו, כאשר בתכנון - ביקור בבית החולים "שערי צדק".
יעל דיין: כפי שאמרתי, שם יש טיפול מיוחד - אולי זה גם קיים אצל כולם, ואני אשמח ואברך - אבל חלק מהתופעה של מרכזים לבריאות נשים, זאת אומרת כל העניין והוויכוח שיש סביב זה: "האם טיפול הוליסטי במקום אחד יש לו הצדקה?
יעל דיין: " הנושא של הלב שנכנס לכל התוכניות האלה ולכל המרכזים האלה, הוא אחת ההצדקות לבתי חולים או מרכזים נפרדים לנשים; כי פעם אמרו: יש לכן מחלקת יולדות, ויש גניקולוגיה - וזה סוף ה"סיפור".
יעל דיין: היום אנחנו מאוד מעודדים מבחינת תפיסה - זה עדיין איננו קיים בכל המקומות - מאוד מעודדים באמת ריכוזיות של הטיפול באישה, כולל ההיבטים הנלווים, אבל ככל שיתבססו המרכזים האלה, אזיי גם העניין של העמדת לב האישה באותו מקום שלב הגבר עומד בו יזכה לעדיפות, כי צריך באמת טיפול שהוא כולל.
יעל דיין: שמחה שהצטרף אלינו שר הבריאות רוני מילוא.
יעל דיין: אנחנו במהלך של אמצע הישיבה, שבה סקרנו עד כה מפי רופאים בכירים מספר תרופות שהוגשה בגינן המלצה להכנסה לסל.
יעל דיין: כולן עד כה כרוכות בעניינים שקשורים בפריון או במניעת סכנה לאי פריון.
יעל דיין: כל הבקשות הוגשו לוועדת הסל - אני מוכרחה להגיד שחלקן כבר זו השנה השניה.
יעל דיין: עד כה גם דיברנו בהוצאות קטנות יחסית לדברים הגדולים.
יעל דיין: הזכרתי את ה- REZEPTIN של השנה שעברה.
יעל דיין: אנחנו מדברים על כסף קטן עם הרבה מאוד בריאות לנשים.
יעל דיין: אנחנו עוסקים גם בתרופות, גם בטכנולוגיות, וכרגע אנו עוברים לעניין של הרחבה או שינוי של ההתוויות לגבי ב- REZE
יעל דיין: PTIN ולגבי תרופות ובדיקות לאוסטיאופורוזיס.
מירי זיו: שהוכנה על ידי 12 אונקולוגים ואושרה על ידי המועצה הלאומית לאונקולוגיה.
מירי זיו: מכיוון שלצערי, בדיוק כמו שלצערך, אין פה אונקולוגים - אני שמחה לומר מה הם אמרו לגבי ה- AREZE
מירי זיו: PTIN ולגי עוד 5 תרופות שרלוונטיות לנשים חולות סרטן.
יעל דיין: המסורה, אני רוצה לשמור את זה במסגרת רפואית - אבל ברור שאנחנו מדברים, והזכרנו את זה בהתחלה, על הרחבת ההתוויות לגבי ה- REZEPTIN.
יעל דיין: דרך אגב, כל הפניות שמופנות אישית אלינו, ושאנחנו מפנים אותן למשרד הבריאות - נענות בחיוב.
יעל דיין: כלומר: אנחנו מבקשים לבסס כאן עניין של קיצור דרך לפעמים בטיפולים, כדי להגיע ל- AREZE
יעל דיין: PTIN כאשר יש המלצה חד משמעית של הרופא המטפל שאומר: 'עיזבו אותה מהתרופה הזאת שהיא תרופת ביניים, אני מבקש ישר לשים אותה ל- AREZEPTIN, כי זה עניין של סכנת חיים'.
יעל דיין: בכל המקרים שפנינו נקודתית, התשובה הייתה חיובית, והיה אישור - כך שנראה לי שבהצטברות של הניסיון אפשר להקל כאן.
יעל דיין: יש פניה לוועדת הסל לשנות את ההתוויות.
יעל דיין: בצורה דומה, קיבלנו פניות לגבי שינוי ההתוויות לגבי אוסטיאופורוזיס, בשני תחומים.
יעל דיין: תחום אחד הוגש לסל בצורה מסודרת, אבל האחר - אינני יודעת אם זה הגיע לידך - החתימו בערך 100 רופאים, כל אחד על נייר נפרד, שמבקש לשנות את גיל הבדיקה של צפיפות העצם מגיל 65 לגיל 50 מדי 5 שנים.
יעל דיין: זה מבוסס על נתונים בדוקים - אין בכלל שאלה.
יעל דיין: אנחנו איננו רוצים שהנשים שמגיעות לגיל 65 לבדיקה הראשונה, כבר יהיו נשים שהטיפול המניעתי לא יעזור להן.
יעל דיין: מדובר כאן על מחלה שפוגעת באחוז הגבוה בנשים בגילים מתקדמים - אבל לא רק - וגם מתים ממנה, אבל בעיקר, עד שמתים ממנה, איכות החיים היא בלתי נסבלת: שברים, נכויות, חוסר אפשרות לתפקד; והאפשרות למנוע אותה ולטפל בה היא ממש אחד ההישגים הגדולים של הרפואה.
יעל דיין: לכן התרופות עצמן נכנסו לסל, גם ה- FOSLAN, גם ה- EVISTA וגם דברים אחרים.
יעל דיין: אנו מדברים היום על הורדת הגיל.
יעל דיין: זה כמובן יגדיל את העלות, כי העלות ל"צפיפות העצם", הקופות שונות בזה, אבל זה עדיין 140.
יעל דיין: זו איננה בדיקה ש"בשמיים".
יעל דיין: אין מוצע לסרוק את כל האוכלוסייה.
יעל דיין: זאת אומרת: זה כבר שלא כל אישה בת 50 צריכה לעבור את בדיקת צפיפות העצם, אבל בקבוצות שהן קבוצות בסיכון נרחב, לפעמים בגלל אורח חיים - לא רק בשל סיכונים גנטיים - אנחנו מבקשים להוריד את הגיל לגיל 50, ולבצע את הבדיקה כל חמש שנים.
יעל דיין: כאן ה- COST EFFECTIVE NEST, כלל אין צריך להיות מומחה בשום תחום כדי להבין את זה.
יעל דיין: אם זה מזוהה, ויש מדדים, אם זה מזוהה - ברמה יותר נמוכה מהרמה שמוצעת לגיל 65 בגיל נמוך יותר - אתה ממש תגיע בעלות נמוכה מאוד למניעת ניתוחים קשים, נכויות קשות ואובדן אפשרות השתכרות.
יעל דיין: כאן זה אחד הדברים, שלא כמו המחלות הגדולות - שזה מוכח לחלוטין: זיהוי היעדר הצפיפות המתאימה יחד עם טיפול מונע - ואתה תגיע לאוכלוסייה שלמה בגילים המבוגרים יותר שתוכל לתפקד באורח חיים תקין.
יוסף פולדש: ספציפיות, ראשית מן הטעם שחברת הכנסת יעל דיין הזכירה, שיש "מלחמת עולם" בין יצרני התרופות - ואני אינני רוצה להיכנס לתוך המלחמה הזאת – ושנית, מלבד שתי התרופות שמוזכרות: ה-FOSLAN וה-EVISTA, יש תרופות נוספות המאושרות לטיפול באוסטיאופורוזיס, או כאלה שהוגשה בקשה לאישורן, ולכן אני רוצה לדבר יותר על ההיבט העקרוני של עניין האיבחון והטיפול באוסטיאופורוזיס של גיל המעבר בנשים.
יוסף פולדש: קיים איזה שהוא מונח קסם שאתם אולי נתקלתם בו, חלקכם לפחות, שנקרא TISCO.
יוסף פולדש: TISCO זה איזה שהוא מדד שנובע מבדיקה של צפיפות העצם, והוא משמש לשם סיווג מצב העצם אצל הנבדק או הנבדקת.
יוסף פולדש: במקור, כל המדד הזה וגם הסיווג הזה בכלל לא נבנו משיקולים קליניים.
יוסף פולדש: הם נבנו משיקולים אפידמיולוגיים, כדי לנסות ולקבל אומדן של נפוצות התופעה באוכלוסיות, ומשיקולים של מחקרים קליניים - כדי להגדיר את המשתתפים או המשתתפות במחקרים.
יוסף פולדש: עם הזמן, בהדרגה, גם בארצות אחרות וגם בארץ, הקלינאים אימצו את אמות המידה האלה שמתבססות על המדד, כדי לקבל החלטות - הן החלטות טיפוליות אידיווידואליות, והן החלטות ברמה הלאומית לגבי זכאות לקבלת טיפול ממימון ציבורי דרך סל הבריאות.
יוסף פולדש: ה-TISCO, כאשר הוא 0, אומר שצפיפות העצם היא מתאימה למצב המיטבי באישה צעירה בגיל 25.
יוסף פולדש: ככל שצפיפות העצם נמוכה יותר, כך ה-TISCO נהיה שלילי יותר.
יוסף פולדש: לפי ההגדרות של ארגון הבריאות העולמי, TISCO של עד מינוס 1 או יותר ממינוס 1 נחשב למצב נורמלי.
יוסף פולדש: TISCO שהוא מתחת למינוס 2.5 נחשב לאוסטיאופורוזיס.
יוסף פולדש: התחום האמצעי, שהוא תחום שרוב הנשים במנאופאוזה - חלק גדול מהן, נמצאות בו בין מינוס 1 למינוס 2.5 כונה בשם אוסטריאופניאה.
יוסף פולדש: זה מין משחק מילים.
יוסף פולדש: אוסטריאופניאה זה מיעוט עצם - ואוסטריאופורוזיס זה כבר דלדול עצם.
יוסף פולדש: האוסטריאופניאה היא למעשה אוסטיאופורוזיס קלה.
יוסף פולדש: אין שום הבדל מבחינת התהליך בין אוסטיאופורוזיס קלה לבין אוסטיאופורוזיס קשה.
יוסף פולדש: כמובן שככל שהיא קשה יותר, הסיכוי לשברים עולה.
יוסף פולדש: אם אנחנו עושים אנלוגיה ליתר לחץ דם או למצבים של עודף שומנים בדם, אנחנו יודעים שיש גם יתר לחץ דם קל, ויש גם יתר לחץ דם בינוני, אבל בדרך כלל כאשר תרופה מאושרת לשימוש, אין קובעים לרופא מתי מותר לו להשתמש ובאילו ערכים מותר לו להשתמש בה, אלא משאירים את זה לשיקול דעתו של הרופא - מכיוון שבנוסף למדידה עצמה, הרופא מביא בחשבון הרבה שיקולים אחרים.
יוסף פולדש: למשל בתחום של אוסטיאופורוזיס, אנו יודעים שמלבד המדידה של צפיפות העצם, יש גורמים נוספים, כמו קיום או אירוע של שבר אוסטיאופורוטי קודם, "סיפור" משפחתי של אוסטיאופורוזיס, מבנה גוף רזה מאוד, נטילת תרופות שמגבירות את הסכנה לנפילה, ואף הגיל של הלקוחה בפני עצמו הוא גורם סיכון לשברים אוסטיאופורוטיים.
בעניין הזה: "בכובע שלי", כיושב ראש ועדה מטעם משרד הבריאות לסטנדרטיזציה ובקרת איכות של בדיקות צפיפות העצם, וגם על סמך ממצאים שאנחנו אספנו במחקר שביצענו בארץ - מחקר לאפיון צפיפות העצם הנורמטיבית בארץ - יכול להיות שאנו נמליץ על איזה שהוא שינוי בערכי ההתייחסות למצב הנורמלי, בצורה כזאת שנקטין קצת את האבחנה של אוסטיאופורוזיס.
בעניין הזה: זאת אומרת: יש לנו הרגשה, שלפחות בחלק מהמכונים ההשוואה הייתה כלפי ערכים מחוץ לארץ, שהם לא לחלוטין מתאימים לתנאי הארץ, כך שיכול להיות שתהיה ירידה מסויימת באבחנה של אוסטיאופורוזיס; ולכן זה יפחית מהעלות הנוספת על המערכת במידה שבאמת תורד המגבלה הזאת, הן של הגיל והן של המספרים של ה-TISCO שהחל מהם זכאים החולים לקבל את המימון.
יעל דיין: לנו 3 תרופות שטרם עסקנו בהן.
יעל דיין: אחת שייכת לאוסטיאופורוזיס, במקום כל הדברים עם תופעות הלוואי - "תרסיס" קצר לאף, והעצמות מקבלות חיזוק.
יעל דיין: עניין נוסף שהוא גם כן בתחום הזה, עוד טיפול הורמונלי ACTIVAL, שיציג אותו דוקטור ברי קפלן.
יעל דיין: העניין האחרון שלנו היום הוא תרופה לדלקת פרקים, תרופה חדשה - ה-REMIKED.
יעל דיין: התרופות EVISTA ו-FOSLAN נכנסו לסל, ואנחנו מבקשים את הרחבת ההתוויה; ולכן אני מוכנה לחזק את הדברים שנאמרו כאן.
משה זלוצובר: צריכים להסתכל על האישה כעל אישה, ולא רק על העצם שלה, ואם יש לנו חד משמעית תרופות שאנחנו מטפלים בהן באישה ובאוסטיאופורוזיס שלה, שיכולות לתת לנו יתרונות נוספים מעבר לעצם - כמו העניין של מחלות הלב, הגנה מפני מחלות הלב; כמו העניין של מניעת סרטן השד, סוג מסויים שתלוי בהורמונים - וזאת אולי המחלה שבמדינת ישראל מדברים על שכיחות של 1:9 או 1:10.
משה זלוצובר: זאת מחלה מפחידה, וכשאת מדברת על טיפול במחלה, ויש לנו תרופה שיכול להיות לפחות שהיא מונעת את סרטן השד, ומצביעים על 90 אחוז, או אז, אני חושב שאנחנו צריכים להתייחס לתרופות - וכשאנחנו מכניסים את התרופות האלה לסל - גם ליתרונות הפרה-עצם של התרופה; זאת אומרת:
משה זלוצובר: זאת תרופה שהיא "בון פלוס", ואני מדבר על ה-EVISTA כרגע, שאין ספק שיש לה מקום בסל, ואני חושב שהיא נכנסה לאינדיקציה של אוסטיאופורוזיס, כי שם היא רשומה - אבל יש לה עוד יתרונות, שאסור לנו להתעלם מהם גם כן, שהם מוכחים כבר בספרות.
יעל דיין: EVISTA הייתה הרחבת ההתוויות בנוסף להרחבת הבדיקות של צפיפות העצם.
אהרון חלבה: זאת תרופה שאנחנו כבר עשרות שנים משתמשים בה, לא רק כדי לטפל באוסטיאופורוזיס - אלא כדי להקל על הסבל של הנשים.
אהרון חלבה: בשנות ה70-' ובשנות ה60-' התרופה הזאת הייתה כבר בסל הבריאות, ונתנו אותה במשך שנים רבות; והקמנו נשים על הרגליים כאשר קודם הן היו סובלות מכאבים מאוד עזים, עוד לפני שה-FOSLAN וה-EVISTA היו בשוק.
אהרון חלבה: אני חושב שלאור מה שדוקטור יוסף פולדש אמר, יש צורך להדגיש שהאוסטיאופורוזיס זו מחלה קשה ביותר.
אהרון חלבה: זו מחלה שגורמת לנכות קשה ביותר, לסבל רב ולהוצאה של כספים אדירים מטעם המדינה; ויש צורך לא לטפל בה, אלא למנוע אותה.
אהרון חלבה: כמו שאנחנו מונעים את התקפי הלב ואת המחלות הזיהומיות, אנחנו חייבים לטפל במחלה הזאת ולמנוע אותה - ולמנוע אותה על ידי רשת של תרופות, שיהיה בזכותו של הרופא לבחור באיזו תרופה להשתמש.
אהרון חלבה: MIA CALSIC, בין אם זה בזריקות ובין אם זה בתרסיס, או EVISTA או FOSLAN - כל התרופות האלה הן טובות לאישה, אלא שיש נשים שלפעמים בהתחלה סובלות מכאב בגלל שבר בחוליות, אינן יכולות לבצע את עבודות היום-יום שלהן, ויש צורך לעזור להן בתכשיר שיש לו גם אפקט אנלגטי.
אהרון חלבה: לכן זאת זכותו של הרופא לעזור לאישה הזאת ו"להקים אותה על הרגליים".
יעל דיין: התרופות והבדיקות לזיהוי אוסטיאופורוזיס - קודם בכלל התייחסו אל זה לא כאל מחלה - זאת אומרת: זה לא היה מוגדר בכלל כמחלה.
יעל דיין: היום אנחנו אומרים שזאת מחלה שיש לה דרגות שונות ופגיעות קלות שאפשר למנוע, עד חמורות מאוד - שגם כן אפשר למנוע אם "תופסים" אותן בזמן.
יעל דיין: צריך, כמו לכל מחלה, לפתוח את כל המרחב, לעשות בדיקות בזמן לגבי האינדיקציות של צפיפות העצם, להעמיד לרשותם בסל - רוב הדברים נמצאים כבר בסל - את האפשרות לבחור; פשוט לא להגביל אותם בבחירת סוג הטיפול שהם ייתנו, בשביל זה הם רופאים
ברי קפלן: לגיל המעבר, ואני אגיד שהנטייה היום בעולם לטפל טיפול הורמונלי חלופי, כי בעצם המחלה של גיל המעבר, ודרך אגב - אינני משתמש במילה בלות.
ברי קפלן: בגיל המעבר המחלה בעצם היא חוסר הורמונים, ובעצם המחלה זה חוסר באסטרוגן, ובעצם הטיפול - כמו הטיפול בחוסר בלוטת התריס: כשיש תת-פעילות של בלוטת התריס, נותנים את הורמון בלוטת התריס; וכך, בגיל המעבר, כאשר קיים החוסר בהורמון האסטרוגן, הטיפול האידיאלי הוא טיפול הורמונלי חליפי באסטרוגן, כאשר בעל כורחנו אנחנו מוסיפים PROGESTERON כדי להגן על רירית הרחם.
ברי קפלן: בעבודות גדולות מאוד אחרונות, אחת שפורסמה בינואר השנה ב-JAMA, התחילו לדבר על הסכנות - סכנות של סרטן השד ודברים כאלה - וראו שהסכנות האלה הן בהרבה-הרבה פחותות כאשר האישה נוטלת טיפול הורמונלי חלופי במינון יותר נמוך ובצורה רציפה.
ברי קפלן: זאת אומרת: לא בצורה ציקלית, אלא כל הזמן אותו מינון של אסטרוגן במינון נמוך ו-PROGESTERON במינון נמוך.
ברי קפלן: העזרה מהטיפול ההורמונלי החלופי היא עזרה גם לתופעות הראשוניות של גיל המעבר, גם לתופעות אורו-גנטליות, כלומר דלקות חוזרות בדרכי השתן, כאבים בעת יחסים, חוסר "חשק" - וגם לתופעות ארוכות הטווח - כמניעה ראשונית למחלות לב.
ברי קפלן: אנחנו היום איננו יודעים בוודאות לגבי מניעה משנית.
ברי קפלן: אנחנו חושבים: "אולי כן, אולי לא".
ברי קפלן: יש עבודות שעומדות לצאת עוד שנתיים-שלוש, שיתנו לנו תשובה, אבל לגבי מניעה ראשונית: לפני חודשיים פורסם השינוי בצורת החיים על ידי כלכלה נכונה, פעילות גופנית וכדומה, שזה הקטין ב31- אחוז את התחלואה ממחלות לב וכלי דם - החלק מתוך ה31- אחוז, 9 אחוז מהם היו הודות לטיפול ההורמונלי החלופי - וכמובן כמניעה לאוסטיאופורוזיס.
ברי קפלן: בתור מניעה לאוסטיאופורוזיס, וכדי שהנשים יתמידו בטיפול - כי אחת מהבעיות הגדולות של לקיחת טיפול לטווח ארוך היא התמדה.
ברי קפלן: מישהו שכואב לו היום הראש ייקח כדור נגד כאב ראש.
ברי קפלן: מישהו שמספרים לו שבעוד 20 שנה אולי יחלה במשהו, הוא לא כל כך יתמיד בטיפול, בייחוד אם יש לו תופעות לוואי, או אם יש לו פחדים.
ברי קפלן: על ידי הקטנת המינון וההגעה למינון המזערי ההכרחי שגם עוזר נגד אוסטיאופורוזיס, גם מונע מניעה ראשונית מחלות לב וכלי דם, וגם עוזר לאורו-גנטיליה, אני ממליץ להכניס תרופה במינון כזה - שהיא המשכית ולא ציקלית - לסל.
יעל דיין: עניין של תפיסה חברתית שיש גילים מסוימים, בעיקר גיל הפריון, שאז המדינה ממש "משתחווה" ו"נושאת על כפיים" את הנשים בכל הקשור בגיל הפריון.
יעל דיין: כל מה שלפני זה, שכולל למשל הפרעות אכילה חמורות ודברים כאלה בגילים יותר צעירים ובוודאי אחרי זה, גיל המעבר מכל בחינה שהיא - ואני מדברת על תפיסת עולם, לא רק רפואית, אלא גם במקומות עבודה וכן הלאה.
יעל דיין: אישה "גמרה את החיים שלה" ברגע שהיא כבר פיסית אינה נושאת ילדים, כשהיא כבר איננה יולדת ילדים.
יעל דיין: זה השתנה מאוד בשנים האחרונות, אבל לא די בזה.
יעל דיין: זה משתקף בצורה הברורה ביותר גם בתקציבים, אבל גם בהסתכלות על בריאות - שלא לדבר על קשישים, נשים וגברים, שזה חייב להיות עניין מרכזי; וזה עדיין בשוליים.
יעל דיין: אצל אישה זה ממש עקומה ברורה לגמרי.
יעל דיין: האישה הצעירה היא בריאה, היא חברמנית, אין לה בעיות, ואין לה בעיות בריאות (אף אם יש לה).
יעל דיין: אחר כך אנחנו שומרים עליה מאוד בתקופה שהיא פעילה מבחינת פריון, ואחר כך היא כבר כאילו סיימה את תפקידה כ"רחם"; והבריאות שלה, שיחד עם זה מתדרדרת בדרך הטבע, אינה מה שהייתה - ואנחנו מקטיניים את הטיפול.
ברי קפלן: מתחיל בגיל 50-52.
ברי קפלן: תוחלת החיים של נשים היא 80 שנה - 30 שנה של "מצביעות" אחרי גיל המעבר.
יעל דיין: לבריאותן.
יעל דיין: העניין האחרון שיוצג הוא REMIKED לטיפול בדלקת פרקים.
יעל דיין: התרופה מאושרת כפי שציינתי.
יעל דיין: כל התרופות שמועלות כאן אושרו על ידי משרד הבריאות.
יעל דיין: אנחנו איננו עושים שום אכיפה של אישורים, וכולן הוצגו בבקשה להיכלל בסל הבריאות.
אלן רובינוב: פי 4 מאשר בגברים.
אלן רובינוב: המחלה יכולה, ללא טיפול, לגרום לכאבים, לנכות, להגבלה, לדפורמציות ולירידה ניכרת באיכות החיים.
אלן רובינוב: הטיפול המקובל למחלה זו הוא שילוב של תרופות אנטי-דלקתיות למיניהן, שרק עוזרות לסימפטומים ומאפשרות לתפקד, אבל אין להן שום השפעה על המחלה עצמה.
אלן רובינוב: תרופות שיש לנו בסל, שיש להן תגובה חלקית של מניעת המחלה וההתקדמות לנכות… בשנתיים האחרונות יצאו 2 תרופות של REMIKED.
אלן רובינוב: אחת מהן ENBREL.
אלן רובינוב: התרופה האחרת בו זמנית; הן פועלות בצורה מאוד ייחודית על ציטוקין, שהוא חומר כימי מסוים שמופרש על ידי תאים שאחראים כנראה על התהליך הדלקתי וגם כנראה על החלק הלא הדלקתי, ושיש להם השפעה מכרעת על היצירה של הדפורמציות והנכות.
אלן רובינוב: אנחנו רואים בתרופות ה- REMIKED וה-ENBREL ממש פריצת דרך בטיפול בחולים בדלקת פרקים.
אלן רובינוב: בצורה שהן ניתנות היום - במהרה, תוך מספר שבועות, יש הקטנה משמעותית בכאב ובעייפות ועלייה בתפקוד, והמחקרים האחרונים מראים שהתרופות גם יודעות למנוע נזק עתידי, ואף יש תצפיות שהן יוכלו גם לרפא נזק קיים.
אלן רובינוב: האיגוד מאוד מעודד ומבקש שהתרופה הזאת תיכלל בסל במגבלות מסוימות, שכאשר הגשנו את הבקשה לכלילתן בסל דיברנו עליהן.
רוני מילוא: התרופות שהוצגו כאן, כולן נמצאות במסגרת ההמלצות של משרד הבריאות לוועדת הסל, כדי שהוועדה תשקול את הכללתן בסל.
רוני מילוא: הן הוצאו להכללה כולן, גם ה-EGONAL-F וגם ה-ENTER GEL, גם ה- REMIKED שדובר בו עכשיו, ה-ACTIVEL, ה-MOCSIPRIL וה- MIRENA.
רוני מילוא: כל אלה הומלצו, וגם מה שדובר כאן בשינוי התוויות, גם לגבי שינוי ההתוויות של REZE
רוני מילוא: PTIN והצעות נוספות שישנן - גם מבחינה זאת משרד הבריאות בהחלט מגלה הבנה ותמיכה בעניינים האלה.
רוני מילוא: הבעיה בעניין הזה אינה נמצאת לצערי במשרד הבריאות.
רוני מילוא: אם הבעיה הייתה אצלנו, היינו פותרים את זה.
רוני מילוא: הבעיה נמצאת בהקצאה לסל התרופות - ההקצאה התקציבית.
רוני מילוא: אנחנו נמצאים עכשיו במהלך שיחות מאוד נוקבות עם האוצר בניסיון להעלות את ההקצאה - מתוספת של אחוז אחד השנה להעלות את זה לתוספת של 2 אחוזים.
רוני מילוא: אם נצליח במהלך הזה, כי אז, להערכתי - כל התרופות שהוזכרו כאן יוכלו להיכלל בסל על ידי הוועדה.
רוני מילוא: בעצם המגבלה של הוועדה היא תקציבית.
רוני מילוא: היא מקבלת את חוות הדעת, היא שומעת, היא ערה לבעיות שישנן; והיא גם רוצה לתת ולאשר, אבל הבעיה שלה היא תקציבית.
רוני מילוא: בעניין זה אינני יכול להעריך את הסיכויים, מפני שהוועדה היא סוברנית בדיוניה ובהחלטותיה, וישנה כאן דוקטור אסנת לוקסמבורג, שהיא ראש המינהל הטכנולוגי של המשרד, שבוודאי תביא את הדברים שנאמרו כאן גם בפני הוועדה.
רוני מילוא: היא מרכזת הוועדה, והיא תביא את הדברים שהושמעו כאן גם לוועדה.
רוני מילוא: אני אינני יכול להתערב, ואני גם חייב לומר שגם לו הייתי יכול, אני הייתי מאוד מהסס אם להתערב בדיוני הוועדה; כי בשאלות האלה, שאתה צריך להכריע לא רק בין איכויות חיים, לפעמים זה אף שאלה של עצם החיים - אינני סבור שצריך להוציא את השיקול מהוועדה, שפועלת על פי בסיס מקצועי עם מומחים רפואיים, עם מה שקופות החולים - שהן אלה שאמורות להוציא לפועל את ביצוע ההחלטות האלה… ובעיניי הבעיה העיקרית היום, ופה אני גם אנסה להיעזר בחברת הכנסת יעל דיין, היא להפעיל יותר השפעה על משרד האוצר, על שר האוצר; כי ברגע שהם יאשרו לנו - ואנחנו ממש בימים אלה מקיימים את הדיונים בעניין של אם הם יאשרו לנו העלאה של 2 אחוזים.
רוני מילוא: אני בניתי על החלטה של ועדת הכספים, כי חבר הכנסת אלי גולדשמידט, יושב ראש הוועדה, הוא מאוד מודע ופתוח לענייני בריאות.
רוני מילוא: בשנה שעברה העלו את האחוז ל1.5- אחוז, וזה עזר מאוד; והשנה אנחנו הגשנו בקשה מנומקת לוועדת הכספים, וציפיתי שזה יהיה; אבל בגלל כל המהומה הפוליטית והבחירות, ועדת הכספים החליטה לדחות את דיוניה עד אחרי הבחירות בעניינים התקציביים, מפני שהם אינם רוצים לעמוד בלחצים בלתי פוסקים בנושאים שונים, למרות שבעניין הבריאות הם כן מסכימים איתנו.
רוני מילוא: על כל פנים, עדיין קיימת הדרך - דרך שר האוצר.
קריאה: ללא צורך בהגדלת התקציב?
קריאה: אותו לסל, והוא איננו דורש…
אסנת לוקסמבורג: מצוותים אחרים שיושבים.
אסנת לוקסמבורג: הוועדה כמובן שוקלת גם אם התרופה מהווה חלופה לתרופות אחרות, ואם, במידה שהחולה או החולה מקבלים את אותה תרופה, האם נחסך טיפול אחר?
אסנת לוקסמבורג: זה מובא בחשבון.
אסנת לוקסמבורג: יחד עם זאת, הרבה מאוד מהדברים שהועלו פה, גם כאשר הם חלופה, הם כמובן במחיר גבוה יותר מהחלופה הקיימת בסל באופן טבעי.
אסנת לוקסמבורג: או אז, דברים מובאים בחשבון לגופו של עניין, והוועדה מתחשבת בכל ההיבטים.
רוני מילוא: הבעיות היא שהאוצר, כשהוא בא לבדוק את הדברים - ואני איני רוצה לבקר פה אף אחד - אין להם די מודעות מקצועית לכך שהטכנולוגיות הרפואיות והתרופות, קצב ההתקדמות שלהן הוא הרבה יותר מהמדדים הרגילים של האוצר.
רוני מילוא: זה איננו מדד של יוקר המחיה, וזה לא מדד של עלות סל השכר במשק - זה מדד בפני עצמו, כי ההתפתחות הטכנולוגית היום בעולם בעניין התרופות והטכנולוגיות החדשות בכלל זאת התפתחות שהקצב שלה הוא ענק יחסית לכל קנה מידה, ולכן אנחנו לוחצים עליהם שיחרגו מהמתכונת הרגילה של העלאה; ואם הם יכפילו לנו השנה את ההעלאה מ190,000,000- שקל ל380,000,000- שקל, שזה הפירוש של ההעלאה מאחוז אחד ל2- אחוזים, זה מאפשר לנו להתמודד כמעט עם כל הדרישות האמיתיות והכואבות שיש לנו בעניין הזה.
רוני מילוא: לכן אני מאוד מקווה שאנחנו נצליח, יחד עם הכנסת, לעשות את זה; ואם לא נצליח, כי אז נתקן זאת גם במהלך השנה.
רוני מילוא: גם אם נצטרך להמתין עד לוועדת הכספים, אנחנו נתחיל בוועדת הסל על הבסיס הקיים של אחוז אחד, ונשאיר דברים בעתודות כדי שתוספת של אחוז אחד נוסף תוכל למלא אותן.
יעל דיין: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה, הנושא שעל סדר היום: מדיניות המשרד לטיפול באלימות נגד נשים ותוספת לתקציב 2001.
יעל דיין: לפני שבוע ישבנו עם המנכ"ל, ובכל זאת ביקשתי לקיים את הישיבה הזאת בנוסף כי קיבלנו ניירות די מפורטים מהמנכ"ל לגבי תוכנית המשרד למאבק באלימות.
יעל דיין: אנחנו עוסקים באלימות כלפי נשים וטיפול באלימות כלפי נשים, הוועדה הזאת איננה עוסקת בילדים בסיכון, הוועדה כן עוסקת בנושא נערות במצוקה, אבל לא בילדים בסיכון ולא בשירותים שהם למשפחה באופן כללי.
יעל דיין: הנתונים שאנחנו מקבלים - למרות ההפרדה שאנחנו עושים - כוללים ילדים בסיכון והם אינם רלבנטיים לנו, כלומר, אנחנו צריכים לעשות אחר כך הפרדה ידנית.
יעל דיין: חשוב לנו לתת תגבור לטיפול בילדים בסיכון, לכל ילד יש מן הסתם אימא, אבל אנחנו לא עוסקים בנושא הזה, אנחנו עוסקים בטיפול בנשים שנתונות למצוקות של אלימות.
יעל דיין: היום על סדר היום רק נושא אלימות, לא נושאים של ביטוח לאומי, לא נושאים שאנחנו עוסקים בהם בשוטף כמו נשים חד הוריות ונושאים אחרים שמגיעים למשרדך, כמובן שאנחנו לא עוסקים היום בפערי שכר ולא בנושאים שקשורים בעבודה, אלא רק בתחום הרווחה ובתחום האלימות.
יעל דיין: עד כמה שהבנו בישיבה עם המנכ"ל, על פי הצרכים שהצגנו, בין אם זה סל המקלטים לנשים מוכות, בין אם זה מקלטים לנשים שכן מתוקצבים לפעולות שונות כולל תוספת תקנים, אנחנו מדברים על 48 מיליון שקל תוספת לתקציב 2001.
יעל דיין: כשאני אומרת תוספת, הכוונה כמובן, בהנחה שכל התקציבים שהיו עד עכשיו ממשיכים להיות בבסיס התקציב ואנחנו הולכים להיערך ללחץ כזה או אחר כדי לקבל את ה-48 מיליון שקל נוספים.
רענן כהן: נגדיל את זה ל-110 מיליון שקלים.
יעל דיין: בסך הכל.
רענן כהן: זה מאבק שעומד לפנינו.