GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין: הבטיחו לנו שהכל די בסדר אבל התוצאות מראות אחרת ואנחנו רואים מספר נפגעות אלימות מקרב חבר העמים ובנוסף להן אנחנו רואים את האתיופים שזו אוכלוסייה מאוד סגורה ולא מוציאה החוצה אבל בעייתית מאוד מהבחינה הזו.
יעל דיין: בקרוב מאוד נקיים ישיבה נוספת בנושא עולים וכמובן בנושא ערבים שהוא נושא נפרד ובעייתי מאוד.
יעל דיין: בכל התחומים האלה נעשתה דרך ארוכה מאוד והדרך הארוכה נעשתה בשטח יותר מאשר בקצה הפירמידה, ואני אומרת את הדברים בלי להשמיץ כאן שר או אחראי או מנכ"ל כלשהו.
יעל דיין: העבודה היום יומית נעשית תחת אילוצים וקשיים וזה נכון גם לגבי המשטרה בתחומים מסוימים.
יעל דיין: זה לא שיש הזנחה באיזשהו מקום וכל אחד עושה את חלקו, אבל הכלים אינם מספיקים לצורך המשימות שמוטלות עליכם.
יעל דיין: לכאן לא באים בטענות אלא אם יש מקרים שבאמת הייתה כתובת ולא קראו אותה ואת המקרים האלה אנחנו מאתרים על-ידי איזשהו גורם מטפל או גורם בדרך.
יעל דיין: העניין שעלה היום שהוא ספציפי וחייבים לחדד אותו זה כאשר יש תיק אלימות והאלים הוא חולה נפש.
יעל דיין: אגב, נתקלנו בבעיות של חסיון שהפסיכיאטרים דורשים והם לא מדווחים ואין עליהם חובת דיווח מאחר שזה יחסי מטופל-רופא.
יעל דיין: אם צריך, אני אשבור את החסיון הזה.
יעל דיין: אין רופא שמטפל, אם הוא רופא טוב או חצי טוב, שלא יודע שהוא מטפל בגבר שמועד לאלימות.
יעל דיין: היו לנו מקרים של רצח על-ידי גברים מטופלים בגלל מחלות נפש, ואני לא מדברת על הפרעות אישיות.
יעל דיין: היו מקרים שהרופא נאלץ להודות ולומר שהוא חשש מזה, ולמרות שהוא חשש מזה והוא ידע שלאיש יש נשק – לפני כמה שנים היה רצח בעתלית של מטופל שיצא לחופש מהאשפוז שלו, לקח נשק מילואים וירה באשתו – הוא לא אמר דבר.
יעל דיין: כאן אתם אומרים שהאיש הזה היה מטופל עם תרופות במשך שנים ויש גם רקורד של אלימות.
יעל דיין: נחמד, שקט, כל הדברים הטובים, הוא לא היה איש אלים אבל היו תלונות.
יעל דיין: זאת אומרת, ההצלבה הזאת, לא יכול להיות שהתוצאה של זה תהיה שהוא איש נחמד והוא לא אלים.
יעל דיין: יש תלונות במשטרה כך שאנחנו כבר מעבר לעניין הזה שהוא רק חולה נפש.
יעל דיין: הוא חולה נפש, הוא מטופל והוא אלים בהגדרה, היו תלונות והיו משפטים.
יעל דיין: דיברנו בהתחלה על קבוצות סיכון.
יעל דיין: בישיבת ועדה אמרה חברת הכנסת סולודקין שלמשרד הקליטה – וזה לא המקרה כאן כי לא מדובר בעולה – חסרים נתונים של חולי נפש שהיו מטופלים בחו"ל ופשוט מחקו את התיק שלהם כשהם הגיעו לכאן.
יעל דיין: זה היה אפרופו כמה מקרים של אלימות שבדיעבד הסתבר שהאיש היה ידוע כזקוק לטיפול פסיכיאטרי, הוא עשה את המעבר הזה בין אוקראינה או כל מקום אחר ומעלות או כרמיאל או אשדוד, ובדרך התיק הרפואי הפסיכיאטרי שלו נעלם.
יעל דיין: יש יותר מדי מקרים כאל.
יעל דיין: דיברנו על זה בזמנו עם שרת הקליטה והיא הבטיחה שייעשו איתור יותר מדויק לגבי מקרים שהיו מטופלים.
יעל דיין: בין ההצלבות היה לנו כאן גם את סוג הזה של דברים שלי הם נראים לא סתם כתובת אלא כתובת באותיות שחורות מאוד.
יעל דיין: העניין הזה של טיפול במחלת נפש, הגשת תלונות ומשפטים חוזרים ובכל המקרים ששמענו נוסיף לזה את העניין של פרוד והליכים, וכמו שאת אומרת את הקרב על הבית שהוא לא הקרב על הזוגיות או הקרב על הסמכות אלא הקרב על הבעלות, על משהו שיהיה כולו של אותו אדם.
יעל דיין: בכל המקרים האלה העניין של הילדים כמובן דורש טיפול גם על-ידי החוק.
יעל דיין: אני לא מבינה למה אין כאן העדפה ברורה לקחת מהרוצח סמכויות ולבחון אותן בצורה המקצועית ביותר, את הקשר שקיים בין האב הרוצח לילדיו.
יעל דיין: אני חושבת שיש כאן לקונה ברורה שהזכויות של האב כאב נשמרות לו כמו שהיו קודם.
יעל דיין: הדרך, עדיין לא התגברנו על דבר פשוט כמו גשם, וגם לא על התור בכניסה לכנסת; ואינני יודעת אם שר הבריאות אף הוא מעוכב גשם, אבל איני רוצה להשהות את הפתיחה.
יעל דיין: אני דווקא הייתי מעוניינת ששר הבריאות ישמע גם את דברי הפתיחה שלי, אבל אוכל להגיד: "ההפסד שלו".
יעל דיין: אולם, ללא ספק, זה גם הפסד שלי.
יעל דיין: אנחנו מכנסים את הישיבה הזאת במתכונת של ישיבה שנתית לעניין בריאות נשים ותרופות לסל הבריאות.
יעל דיין: אני רוצה לציין מראש שכל התרופות שיוצגו כאן היום, גם תרופות, גם טכנולוגיות, גם התוויות וגם שינוי התוויות, אלה בערך 3 קטגוריות שאנחנו עוסקים בהן - כולן הוגשו לוועדת הסל.
יעל דיין: זאת אומרת שאני אינני ה"צינור" הרשמי להעברת בקשות לסל, אלא אנחנו - כוועדה שעוסקת בבריאותה של האישה - אנו שוקלים מהיבטים שונים ואחרים את עניין סל הבריאות.
יעל דיין: אנחנו איננו אנשי מקצוע.
יעל דיין: ועדת הכנסת איננה של אנשי מקצוע, שממליצה, אבל אנחנו כן מקבלים את החומר הרלוונטי.
יעל דיין: יש עניין שכל פעם "קופץ" ועולה, וזה העניין של COST EFFECTIVE NEST - .
יעל דיין: אנחנו איננו מטפלים בזה כמעט בעיקרון.
יעל דיין: זה גורם מסייע בכלל בבריאות.
יעל דיין: כמו בעניינים אחרים, אבל העובדה שמשהו הוא בעל עלות שהיא בסופו של דבר מייצרת רווח במיתאם, זה לא ענייני - כדי שלא להגיע בסופו של דבר ולהגיד שזה יקר; או אז, אנחנו נוותר כאן על הבריאות.
יעל דיין: מבחינתי ה-COST EFFECTIVE NEST נמדד במושגים של בריאות האישה, ואם זה עולה יותר - אבל זה היחיד מסוגו, אני בכלל אינני נכנסת להשוואות או להורדת הדבר משום היותו יותר יקר.
יעל דיין: אנחנו עברנו את ההתלבטויות האלה עם ה- RECEPTIN והכנסתו לסל, ועם כל תרופה יקרה מאוד יש ויתור - לא שאין מכניסים אותה, אלא שמצמצמים את ההתוויות; ולכן בשני דברים שנכנסו בשנה שעברה לסל, גם בנושא של FOSLAN ADISTA וגם בנושא של ה- RECEPTIN, מדברים היום על הרחבת ההתוויה.
יעל דיין: האישה תעשה מגיל 65, ועל פי תוצאה שהיא מדידה, במקרה הזה נאמר מינוס 3.5 - על פי התוצאה תקבל האישה לפי הסל את התרופות המתאימות.
יעל דיין: אנחנו מדברים על מניעה וטיפול באוסטרופורוזיס.
יעל דיין: הרחבת ההתוויה באה לומר במקרה הפשוט ביותר: לא מגיל 65, אלא אנחנו מבקשים ודורשים על פי הנתונים שמגיל 50, פעם ב5- שנים אישה תהיה זכאית לתשלום בעבור הבדיקה של צפיפות העצם.
יעל דיין: זה "הרחבת התוויה".
יעל דיין: ב REZEPTIN-יש התוויות שאומרות: אישה אחרי שהיא תקבל איקס טיפולים בתרופות מסוימות, רק אחר כך, במידה שהתרופות האלה לא פעלו ולא הביאו להקלה, רק אחר כך היא תהייה זכאית לקבל REZE
יעל דיין: PTIN, שזאת תרופה יקרה, כפי שאתה יודע.
ואני אומרת: מאחר שאתמול הונח בפני הציבור דוח העוני - הוועדה לקידום מעמד האישה עוסקת באי רצון, אבל בכורח מוחלט, בעניין של דוח העוני, משום שיש יותר נשים עניות מאשר גברים עניים.
ואני אומרת: מרכיב ענק בדוח העוני בסטטיסטיקה הוא משפחות חד הוריות.
ואני אומרת: בין הקשישים שהם מספר אחת בעניים - יש יותר נשים.
יעל דיין: נשים, קשישים, ילדים - שזה פועל יוצא מנשים, אבל משפחות חד הוריות יותר מאשר גברים.
יעל דיין: אף במגזר הערבי, שהוא די מוביל בדוח העוני, הנשים הערביות "מככבות" יותר מאשר הגברים.
יעל דיין: לפיכך, בשבוע הבא הוועדה תשב בהתייחסות לדוח העוני, ומאחר שיש כאן הרבה אנשי מקצוע רפואיים, אני רוצה לומר לכם שאחד העניינים שאנחנו מעלים הוא: נשים - בריאות ועוני.
יעל דיין: נשים עניות פחות בריאות מנשים שאינן במצוקה כלכלית, וזה דבר איום ונורא - זה שבנוסף להיותה אישה מתחת לקו העוני, היא גם ענייה וגם פחות בריאה.
יעל דיין: זה קורה בחברה שיש בה חוק בריאות ממלכתי, ושאמורה לדאוג לא רק לרווחה - אלא גם לבריאות.
יעל דיין: השילוב הזה, בעיקר נשים, שבכל אופן יש להן גם בעיות בריאות וגם עדיפויות בריאותיות: הן הרות; הן יולדות; הן מגדלות ילדים.
יעל דיין: אני לא אגיד שגבר לא בריא זה דבר טוב, אבל אישה לא בריאה מנקודת הראות שלנו, שזה פועל יוצא ממצב כלכלי - אנחנו רואים בזה פגע חברתי איום ונורא.
יעל דיין: בשבוע הבא אנחנו נעשה את המיתאם בין עוני ובריאות נשים.
יאיר פרץ: המסקנות.
יעל דיין: שהוא חדש, זה עניין תרומת הביציות.
יעל דיין: הוועדה הזאת מטפלת בחקיקה של הפריה חוץ גופית.
יעל דיין: השר לשעבר, השר בניזרי, פשוט נתן את ה"דחיפה" העיקרית לחקיקה הזאת - הקים מועצה, ועדה ציבורית מקצועית, שעסקה במשך כשנה בעניין תרומת הביציות, בהתבסס על חוק של הדוקטור אחמד טיבי ושלי.
יעל דיין: קיצור הדרך הוא שאנחנו הולכים לאשר תרומת ביציות מנשים שאינן נמצאות בטיפולי פיריון, עם כל הקטגוריות וההגדרות שמתבקשות שם.
יעל דיין: כרגע, ביחס לסל, אנחנו עושים תמחור של העלות של תרומת ביציות ממתנדבות - העלות שתתחלק בין קופות החולים, הסל ומשרד הבריאות.
יעל דיין: אלה אינם סכומים ש"בשמיים".
יעל דיין: לעומת זאת כל העניין הזה יפתור תור של כ2,000- נשים שמחכות לתרומת ביציות ויוכלו לקבל את זה.
יעל דיין: ניגש ישר לשורת התרופות.
יעל דיין: ניסיתי לחלק אותן לפי קבוצות: הקבוצה הראשונה היא תרופות שקשורות בפריון, או אם נגדיר זאת להפך - מניעת אי פריון, או מאבק רפואי באי פריון.
יעל דיין: התרופה הראשונה שעל הפרק כאן היום היא EGONAL-F.
ברי קפלן: שחלה ברפואה בעקבות זה שגילו את ההורמון שהוא ה-H0.
ברי קפלן: נשים מבוגרות אחרי גיל המעבר, מאחר שהשחלות שלהן הפסיקו לפעול, ההיפרופיזה "לא הבינה מה קורה" והתחילה להפציץ את השחלות בהורמון ה-H0, כאילו לעורר אותן מחדש - ללא הצלחה - והרמה הגבוהה הזאת בדם התבטאה ברמה גבוהה בשתן; ולכן במשך השנים, עם הפיתוח והפיתוחים, התחילו… הרבה מאוד כאן בארץ.
ברי קפלן: דרך אגב, מר ברונו נונלפד היה בין המובילים הראשונים שהובילו בעניין הזה ואספו שתן מנשים בגיל המנופאוזה, ומהשתן הזה מיצו את הורמון ה-H0 - שהוא ראשי תיבות של FOLICOLAR HORMON, כלומר הורמון שמגרה את השחלה לייצר ביציות - והעניין הזה של ה-H0 מתבטא בתרופה שכולנו מכירים בשם PRGONAL.
ברי קפלן: את ה-PRGONAL צריך עוד היום להזריק בזריקות לתוך השריר, והן היו צריכות להינתן על ידי אחות בקהילה או בבית חולים - בחדר מיון, תלוי באיזה יום ובאיזו שעה.
ברי קפלן: בשבת היה יותר קשה; ביום שישי בערב היה מאוד קשה - ובכלל הרבה רופאים רצו לתת את הטיפול בשעות אחרי הצוהריים המאוחרות והערב, בזמן שהמרפאות היו סגורות.
ברי קפלן: התרופה הייתה מיוצרת משתן, כפי שאמרתי לכם.
ברי קפלן: בשנים האחרונות הפחד ממוצרי דם ושתן הלך ועלה בעקבות האיידס וכוליה, ולכן התחילו לפתח מוצרים, שהם מוצרים בנויים גנטית ועשויים במעבדה במבחנה ולא על ידי איסוף שתן, מה שקוראים רקומביננטים.
ברי קפלן: ברקומביננטים האלה הביאו למוצר EGONAL-F, שהוא מוצר שדומה ל-PERGONAL, שצריך אותו בכמות הרבה יותר קטנה כדי להביא לאותה תוצאה של גירוי שחלתי שיביא לביוצים, לפוריות ולפיריון.
ברי קפלן: התרופה יכולה להינתן גם דרך העור – כלומר: האישה יכולה להזריק את זה לעצמה; היא איננה צריכה עזרה של אחות, והיא יכולה לעשות את זה לבדה בבית, ולכן אין היא תלויה באנשים אחרים במתן התרופה.
ברי קפלן: כמות האמפולות ליום היא פחותה בהרבה לקבלת אותה תוצאה מאשר ב-PERGONAL, וגם במקביל ל-METRODIN -שזאת תרופה שגם היא ניתנת דרך העור; גם שם ראו הצלחה של 30 אחוז יותר על ידי ה-EGONAL-F.
ברי קפלן: ה-EGONAL-F היא תרופה של ה-H0 שעשוי כבר לא משתן, והניתן בצורה יותר קלה, בצורה כזאת שהאישה עצמה יכולה להזריק אותה.
ברי קפלן: כיום זה נמצא במספר קופות חולים בשימוש של אלה שיש להן ביטוחים מושלמים, משלימים, "משתלמים…", "מגן" וכדומה.
ברי קפלן: לקהלן הרחב אין יכולת, בלי תשלום כספי, להשיג את התרופה – שאני, בתור רופא שמתעסק גם בפיריון, מאוד ממליץ עליה.
יעל דיין: בהחלפות.
יעל דיין: אם התרופה קיימת היום בסל - בשביל זה יש ועדת סל.
יעל דיין: יש התפתחות כל הזמן.
יעל דיין: יש תרופות שמוכחות כטובות יותר.
יעל דיין: ברור כשמש שבסופו של ה"סיפור", הסל של מחרתיים לא ייראה כמו הסל של אתמול.
יעל דיין: ענייננו לבוא ולהגיד: אנא, הכניסו את EGONAL-F, כי זה נמצא כמאפשר יותר הריונות, יותר ביציות - בכל מושגי הפריון הוא טוב יותר, בטוח יותר, נקי יותר - וכל מה שקשור בזה.
יעל דיין: התהליך של סינתוז כמובן שיחליף את המוצרים הטבעיים במקומות שאפשר, גם בגלל ה"ניקיון" של החומר שמקבלים - וגם בגלל הכמות.
יעל דיין: אני קראתי בחומר כמה טונות של איסוף שתן צריכים, ותהליך ניקוי השתן שצריכים, וכן הלאה - כדי לקבל את ה-PERGONAL.
יעל דיין: אנחנו איננו באים לוועדת הסל ו"מוציאים" ממנה תרופות - זה השיקול של ועדת הסל.
יעל דיין: אבל ברור שככל שיש התפתחות, אנחנו מניחים שהחישוב - גם הכלכלי וגם הבריאותי - לא יהיה רק תוספת תרופות לסל.
יעל דיין: יש תוספת תרופות לסל, וועדת הסל צריכה להחליט איזה "ישן" הם "מוציאים מפני חדש"; וזה לא ענייננו - אנחנו איננו עושים "קמפיין" נגד משהו.
יעל דיין: אנחנו אומרים: בעד משהו יותר טוב - במקרים מסוימים ה- COST EFFECTIVE NEST הוא מוכח - ואנחנו כאן ממליצים בידיעה מוחלטת שככל שנכנסות תרופות אחרות שממלאות את כל הצרכים של תרופה ישנה שהיא פחות טובה, אזיי התהליך הוא הוצאת תרופות ישנות.
יעל דיין: אמרתי שאני אערבב את התרופות "פרופר" יחד עם טכנולוגיות, וכאשר אנחנו מדברים על ENTER GEL, אנחנו מדברים למעשה - ואני חושבת שכך זה הוגש לסל - בבקשה לטכנולוגיה, כמובן כאשר היא קשורה בתרופה.
יעל דיין: אנחנו מדברים על תופעת ההידבקויות.
יעל דיין: הוועדה הזאת קיבלה את זה על עצמה, כי יש פי 6 נשים שסובלות מהידבקויות מאשר גברים שסובלים מכך.
יעל דיין: זה נותן לי את האפשרות להכניס את זה בתביעות לסל שקשורות בהידבקויות של רחם, חצוצרות וכדומה.
מריק גלזרמן: התחום שאפשר להגדיר אותו כ"רפואה מונעת".
מריק גלזרמן: ברפואה מונעת בדרך כלל קשה יותר להכניס טכנולוגיות או תרופות, משום שאנחנו משקיעים במשהו שעשוי לבוא בעתיד או שלא יבוא בעתיד.
מריק גלזרמן: בארץ מתבצעים בשנה כ1,500- ניתוחים, וזאת הערכה זהירה מאוד, של "ניתוח בטן" - לפרהטומיה, "פתיחת בטן" – לפרהסקופיה שהיא השיטה היותר חדישה לניתוחים בחלל הבטן ללא פתיחת בטן רחבה.
מריק גלזרמן: במסגרת הניתוחים האלה אנחנו מטפלים במגוון רחב של דברים, של בעיות.
מריק גלזרמן: אנחנו נמצאים במדינה שרמת הרפואה בה גבוהה מאוד, ואנחנו מאושרים שהרוב המכריע של הנשים משוחררות הביתה במצב טוב - ואנחנו שמחים על כך.
מריק גלזרמן: על אודות מה שקורה לאחר מכן, אנחנו יודעים מעט מאוד; כי עם סיבוכים עקב ניתוחים, שאינם קשורים ישירות למערכת המינית, הן בדרך כלל אינן מגיעות אלינו.
מריק גלזרמן: הן מגיעות או אלינו או לרפואה כירורגית - לבתי חולים אחרים, למחלקות אחרות, ואין רישום כולל במדינה שיכול לתת לנו מעקב לאורך שנים רבות; אף לא לאורך זמן מועט.
מריק גלזרמן: מהספרות אנחנו יודעים שחלק בלתי מבוטל של ניתוחים בחלל הבטן, אם זה לפרהטומיה, ואם זה פתיחת בטן – לפרהסקופיה - לאחר מכן מאופיינים על ידי יצירת הידבקויות; וכמו שחברת הכנסת יעל דיין אמרה, זה אצל נשים קורה פי 6 מאשר אצל גברים, ולכן אנחנו ב"מעמד האישה" ולא ב"מעמד הגבר"…; אבל גם שם יש מקום לדבר על כך, אם יש ועדה כזאת… חלק בלתי מבוטל של המטופלות שלנו מגיעות לאחר מכן עם סיבוכים קטנים או סיבוכים גדולים, שכולם קשורים להידבקויות בחלל הבטן.
מריק גלזרמן: הסיבוכים האלה יכולים להתבטא בכאבים - האישה הולכת מרופא לרופא - יכולים להתבטא בעד לחסימת מעיים - שדורשת ניתוח נוסף; והנשים האלה, במספר די גבוה, מגיעות לניתוח נוסף אם הן כבר מתאשפזות, וזה גם מגיע לכדי כל אותן בעיות המוגדרות "בגדול" כבעיות פוריות, בעיות פוריות על רקע מכני.
מריק גלזרמן: הטכנולוגיה שאנחנו מדברים עליה היא טכנולוגיה המיועדת למנוע את ההסתבכות הזאת, על ידי טיפול בזמן הניתוח.
מריק גלזרמן: אין ניתוח שבו אנו איננו פוגעים בפריטונאום.
מריק גלזרמן: פריטונאום זה הרקמה העדינה שעוטפת את חלל הבטן.
מריק גלזרמן: בכל ניתוח אנחנו פוגעים בה.
מריק גלזרמן: כאשר אנחנו פוגעים בשלמות הפריטונאום, יש לאחר מכן - כמו בכל מצב שפוגעים בשלמות של רקמה - תהליך של ריפוי.
מריק גלזרמן: התהליך של הריפוי, במידה שזה קורה, הוא תוך שבוע בערך; ואם הריפוי איננו ריפוי אידיאלי - ולרוב הוא איננו אידיאלי - נוצרות הידבקויות.
מריק גלזרמן: תלוי איפה ההידבקויות האלה נוצרות - בכך תלוי מה יהיו אחר כך התופעות.
מריק גלזרמן: אנחנו יכולים לעשות ניתוח מושלם, אבל הגוף עושה את הצלקות, הגוף הוא העושה את ההידבקויות; וזה לא כל כך קשור, או מעט קשור, בטכניקה הניתוחית – זה פשוט קורה.
מריק גלזרמן: הרעיון מאחורי הטכנולוגיה הזאת הוא פשוט מאוד.
מריק גלזרמן: אם ניתן להפריד בין רקמות על פני שטח שאיננו חלק, אם אפשר להפריד ביניהן בצורה מכנית, לפחות תוך שבוע או תוך מספר ימים, אזיי האפשרות שהשטחים האלו יעברו תהליך של הידבקות - הולכת וקטנה.
מריק גלזרמן: יש הרבה שיטות, והשיטה שאנחנו מדברים עליה עכשיו היא פשוט הכנסה של חומר נוזלי שהוא עם צמידות גבוהה, שהוא לא ייספג תוך יום יומיים - אלא תוך שבוע; וזה אותו פרק זמן שהרקמה הפריטוניאלית, הרקמה הדקה הזאת, צריכה אותו כדי לעבור תהליך של ריפוי.
מריק גלזרמן: אנחנו צריכים רקמה שלא יהיו לה תופעות לוואי, ושתיספג אחרי התקופה הזאת - לא תישאר; ושיהיה קל להכניס אותה לחלל הבטן.
מריק גלזרמן: והטכנולוגיה שפה מוצעת, ה-ENTER GEL, עונה על הדרישות האלה, וישנן עבודות בספרות - כבר די רבות - שהראו בצורה חד משמעית שהשיעור של יצירת הידבקויות פוחת במעל 90 אחוז מהמקרים.
מריק גלזרמן: אחת התופעות של יצירת הידבקויות היא כמובן אי פוריות של האישה, והיום חלק גדול של האי פוריות, חלק הולך וגדל שנקרא "אי פוריות בקרב נשים", הוא תוצאה ישירה של הידבקות.
מריק גלזרמן: מה שפה עומד לשיקול דעת הוא הכנסת טכנולוגיה - שהיא גם כרוכה בעלות מסויימת, ולא קטנה - בזמן הניתוח, שהפירות של אותו הניתוח לאו דווקא נזקפים לזכות אותה המחלקה שמנתחת.
מריק גלזרמן: היא מורידה באופן ניכר מאוד את טיפולי הפוריות לאחר מכן, טיפולים של אשפוז לאחר מכן וכל הסבל שקשור לכך.
מריק גלזרמן: אם באים ועושים את השיקול הכלכלי עכשיו, צריך לשקול לא רק את ההוצאה המיידית של הכנסת ה-ENTER GEL לתוך חלל הבטן, אלא את החיסכון בימי עבודה, בסבל, בהוצאות לפוריות, בהוצאות לניתוחים חוזרים - לאורך לא שנה, אלא הרבה שנים.
מריק גלזרמן: לכן אנחנו ממליצים לכלול את התרופה הזאת בסל השירותים – ולמנתחים: להשתמש בה.
יעל דיין: GEL?
מריק גלזרמן: הנראה כמו רקמה שגם היא נספגת, ששמים אותה על דפנות האגן, במקום שיש חשד להיווצרות הידבקות.
מריק גלזרמן: יש חומרים אחרים, שהם יותר מסובכים לשימוש - אבל למען האמת, אין משתמשים ברוב המחלקות בשום דבר; משום שהשימוש בכלים, בתרופות, בטכניקה - שהיא איננה מיועדת לאותו הניתוח, לטיפול האקוטי באותה האישה - "לא משתלם", כי אין אנו רואים את התוצאות המיידיות.
מריק גלזרמן: זה אותו הדבר כמו: מדוע קו העוני כל כך גבוה?
מריק גלזרמן: כי אין משקיעים בחינוך בתקופת הכהונה הזאת - משום שמי שייהנה מזה מבחינה פוליטית יהיה מי שישלוט בתקופת הכהונה השלישית-הרביעית… אותו הדבר גם כאן.
יעל דיין: שקשור בפריון, כי הדברים האלה הם מונעי אי פריון, אלא שאינם מעודדים ישירות, שאינם טיפול הורמונלי; או אז, אנחנו מדברים כאן גם על טכניקה.
יעל דיין: אתה הזכרת שהטיפול הוא חד פעמי, והטיפול הוא למעשה טיפול מונע - מה שאתם מציעים או עושים בפועל זה להכניס את החומר הזה בזמן הניתוח מבלי חדירה נוספת, על פי סטטיסטיקה של הידבקויות.
יעל דיין: אתה אינך מחכה שתהיה ההידבקות, ואחר כך אתה מביא אצטון לפרק את זה, אלא אתה שם למעשה את החומר המונע הידבקות; כפי שאמרתי זה חד פעמי, וכמובן - במקרים כאלה הבקשה להכנסה לסל היא לאפשר על פי אינדיקציה מאוד רחבה, שתאפשר בכל ניתוח שיש בו סיכון של הידבקויות, להכניס את ה-ENTER GEL לחלל או למקום שאליו אתם מכניסים את זה.
יעל דיין: האם זה גם מפריד דברים אחרים, או שזה רק בפנים הבטן?
מריק גלזרמן: פשוטה ומכניסטית.
מריק גלזרמן: המעיים ואברי הבטן הפנימיים "ישחו בתוך אגם", ויימנע מהם להידבק; הם לא יהיו צמודים זה לזה, כל עוד תהליך הריפוי של אותה השכבה של שעוטפת את חלל הבטן לא הסתיים.
יעל דיין: הורמונלית, ואחר כך דיברנו על ג'ל מפריד בפנים הבטן, ועכשיו אנחנו מדברים על התקן.
יעל דיין: כפי שאמרתי - זה מגוון, אבל אנחנו מובילים לאותה מטרה.
יעל דיין: ה-MIRENA היא התקן תוך רחמי, והכוונה שלו זה לגרום להפחתה של הדימום הכבד הוויסתי.
יעל דיין: מלבד האינדיקציות וכן הלאה, אני מבקשת לדעת אם זה מחליף משהו קיים, וגם במקרה הזה - למי זה מומלץ; זאת אומרת: האם נותנים את זה לפני, או כאשר יש דימום כבד מקבלים את זה?
יעל דיין: האחוזים שהועברו אליי של הקטנת הדימום הם פשוט מדהימים.
יעל דיין: אני מקבלת חומרים, ואני קוראת אותם, מתפעמת ומתרגשת, אבל כמובן שאין לי הכלים המדעיים לבדוק.
יעל דיין: אני מאמינה בנכונות הדבר.
אידה אמודאי-שיבול: מאוד להתקן הרגיל.
אידה אמודאי-שיבול: השינוי הוא שיש לו תוספת של הורמון שנקרא PROGESTERON.
אידה אמודאי-שיבול: היתרון של ה- PROGESTERON - ברגע שהוא מופרש במינון הנמוך הקבוע בתוך הרחם, הוא גורם לאי גדילה סדירה של רירית הרחם, ועל ידי כך הוא עוזר למניעת הדימומים.
אידה אמודאי-שיבול: אנחנו מדברים במקרה זה לא על דימומים על רקע של שרירנים או פתולוגיות אחרות ברחם.
אידה אמודאי-שיבול: מדובר רק בדימומים שאין להם סיבה כלשהי אחרת, שיכולים להיות איזה שהוא חוסר איזון הורמונלי, בין היתר.
אידה אמודאי-שיבול: יש טיפולים היום, והטיפולים יכולים להיות תרופות, בין היתר ה- PROGESTERON עצמו במינונים גבוהים ביותר, אשר גם גורמים לאישה תופעות לוואי - ובדרך כלל לא תמיד מצליחים לעזור.
אידה אמודאי-שיבול: צריך לקחת את זה לזמן ארוך - חודשים רבים.
אידה אמודאי-שיבול: יש טיפולים של תרופה שעוזרת בקרישת הדם, ויש טיפולים כירורגיים שהם הטיפולים של הרס רירית הרחם, והטיפול הדיפיניטיבי - שהוא הוצאת הרחם, והיום נשים רבות מגיעות לשלב של הוצאת הרחם.
אידה אמודאי-שיבול: היום יותר ויותר נכנס החלק של ההיסטרוסקופיות, אבל כל הדברים האלה דורשים בכל זאת פעולה כירורגית, הרדמה, חדר ניתוח - עלויות די גדולות - ונשים רבות אינן מעוניינות כל כך להגיע להוצאת רחם כטיפול סופי.
אידה אמודאי-שיבול: הטיפולים התרופתיים לא כל כך יעילים וגם מלווים בתופעות לוואי רבות ובתלונות של הנשים, שחוזרות למרפאות, וחוזרות ומתלוננות על הדימומים ועל אי הנוחות בחיי היום יום - וההפרעה באיכות החיים הולכת וגדלה.
אידה אמודאי-שיבול: ה- MIRENA לסוג הזה של נשים נוחה ביותר.
אידה אמודאי-שיבול: ההכנסה שלה היא במרפאת הרופא, מיומנות שכל גינקולוג רוכש אותה במהלך ההתמחות שלו.
אידה אמודאי-שיבול: נכון שיש מספר חודשים של אי נוחות מבחינת דימומים קלים, ON AND OFF, שבאים והולכים, אבל אחרי שלושה חודשים ויותר, אחרי חצי שנה, היעילות שלה הולכת וגדלה.
אידה אמודאי-שיבול: יש נשים שמגיעות למצב שאין להן דמם בכלל, כאשר אין זה עובד באמצעות השפעה על השחלה - זה איננו עובד באופן סיסטמי.
אידה אמודאי-שיבול: הספיגה הסיסטמית שלה היא קלה ביותר, ולכן תופעות הלוואי שנשים חשות עם התרופות דרך הפה שהן נוטלות, הן הרבה פחותות בשימוש ב- MIRENA.
אידה אמודאי-שיבול: יש בזה נוחיות - אין צריעים לחשוב וליטול תרופה, ואין סובלים.
אידה אמודאי-שיבול: חלק גדול מהנשים נהנות מההתקן הזה.
אידה אמודאי-שיבול: ההתקן הוא טוב לחמש שנים.
אידה אמודאי-שיבול: היעילות שלו אחרי חצי שנה היא טובה מאוד.
אידה אמודאי-שיבול: נכון שפה ושם יש מקרים שזה "לא הולך", אבל ברוב המקרים היעילות גדולה.
אידה אמודאי-שיבול: הנשים מאוד מרוצות, זה חוסך מהן גם תרופות, חוסך להן כריתת רחם, פעולות כירורגיות…
יעל דיין: רחם".
אידה אמודאי-שיבול: למנורגיות קשות, אחרי ניסיון כזה או אחר, עם קצת PROGESTERON, זה: 'גברת, תוציאי את הרחם, אין מה לעשות; את בגיל 40 פלוס - גמרת ללדת'.
יעל דיין: הדימום הכבד מבחינת גילים?
אידה אמודאי-שיבול: המנואופאוזה, או פרימנואופאוזה, או אף קודם.
אידה אמודאי-שיבול: יש גם בחורות מאוד צעירות שסובלות ממנורגיות, אבל אז אנחנו נותנים להן גלולות.
אידה אמודאי-שיבול: אנחנו מדברים על נשים שפלוס-מינוס בין 30 ל40- פלוס.
אידה אמודאי-שיבול: חלק מהן גם עוד רוצות הריונות.
אידה אמודאי-שיבול: ברגע שאני עושה לה ABLATION, אני פוגעת בסיכוי שלה להרות שוב.
אידה אמודאי-שיבול: מן הצד האחר, אני אינני יכולה להבטיח לה לגמרי שהיא לא תהרה.
אידה אמודאי-שיבול: כך שהיעילות של ה-ABLATION, לדוגמה, היא פחות טובה במקרים האלה.
אידה אמודאי-שיבול: לעומת זאת, אם היא מחליטה אחרי 3-4 שנים, אחרי איכות חיים טובה, בכל זאת שהיא רוצה הריון נוסף - מוציאים את ההתקן, הרירית חוזרת לקדמותה, והיא יכולה עדיין להרות.
אידה אמודאי-שיבול: זה איננו טיפול סופני.
אידה אמודאי-שיבול: אינני לוקחת ממנה דברים נוספים שהיא טרם החליטה עליהם כרגע - כמו תכנון המשפחה.
יעל דיין: לזה, אבל ברור שדברים שהם חד פעמיים או אחת ל5- שנים - בין אם זה הג'ל או ה- MIRENA, ברור שהעלות שלהם צריכה להיות מחושבת חד פעמית או מחולקת על פני מספר שנים, וזה משנה לגמרי אם אנחנו עושים חישוב פר סל שנתי על בסיס של נתונים של עד כמה הלקוחות או עד כמה נשים זקוקות לזה.
יעל דיין: אני רוצה להדגיש שאנחנו מדברים על סכומים במושגים של תקציב שנתי, סכומים קטנים מאוד, לעומת דברים כמו ה- REZE
יעל דיין: PTIN, שהבעיה לגביהם הייתה גם כספית, כי דובר בסכום שהוא מעל ומעבר לסכומים הרגילים שאנחנו מדברים עליהם היום.
ברי קפלן: באה במקום התקן תוך רחמי.
ברי קפלן: בהיותה כזאת, יש בה הרבה פחות הריונות מחוץ לרחם, יש בה הרבה פחות PID, דלקת של האגן, ובעקבות הקטנת הדימומים היא גורמת להרבה פחות אנמיות של נשים הסובלות בעקבות התקן תוך רחמי רגיל מדימומים יותר גדולים ממה שיש להן במחזור רגיל - ולכן הן מגיעות לאנמיות יותר קשות; ובזכות ההקטנה של הדימום הרחמי, יש להן הרבה פחות אנמיות.
ברי קפלן: או אז - גם פחות אנמיות, גם פחות הריונות מחוץ לרחם וגם פחות זיהומים באגן.
אידה אמודאי-שיבול: המניעה, שהוא מעולה, והרבה נשים נהנות ממנו.
אידה אמודאי-שיבול: התייחסנו רק לחלק של המנורגיות - של ההקלה במנורגיות.
חנה קטן: בגילי הבלות, שזקוקות להגנה של PROGESTERON.
חנה קטן: אז הן יכולות "להתגלש" מהמצב של מנורגיות בטרמנאופאוזה למצב של הגנה על הרחם במנאופאוזה, וכך אנו מונעים את התופעות הסיסטמיות של ה-PROGESTERON.
יעל דיין: דתיות וחרדיות.
יעל דיין: האם יש בעיה עם זה מבחינת היותו אמצעי מניעה?
חנה קטן: כריתת רחם, שלפי חלק מהפוסקים נחשבת לסירוס.
חנה קטן: זאת אומרת שאנחנו מאפשרים לאישה יכולת ללדת, גם אם היא בעצם לא הייתה יולדת בגיל הזה - אזיי זה בוודאי עדיף.
יעל דיין: לעניין של שינויי התוויות, יש עוד עניין שהוא נלווה כאן, וזה ה-MOEXPRIL.
יעל דיין: בעצם הלכנו די כרונולוגית - מנשים, פריון, EGONAL - עברנו לדברים שהם יותר של גיל הביניים.
עמוס פינס: גיל המעבר" של קופת חולים מכב"י, ואני עוסק הרבה בתחום של גיל המעבר.
עמוס פינס: אני גם חבר בוועד האגודה הישראלית, בוועד האגודה האירופאית ובוועד האגודה הבינלאומית לגיל המעבר.
עמוס פינס: תכשיר שנקרא MOEXPRIL, שהוא תכשיר ליתר לחץ דם מקבוצה של ה-AC HEBITORS; זאת איננה קבוצה חדשה.
עמוס פינס: יש תרופות נוספות מאותה קבוצה; אבל אנחנו כאן מעמידים לדיון תרופה שהייחוד שלה הוא בזה שהיא מכוונת לאוכלוסייה של נשים בגיל המעבר עם יתר לחץ דם.
עמוס פינס: צריך לזכור שיתר לחץ דם בנשים, כמו בגברים, הוא מחלה מאוד "רעה", המובילה במשך השנים לשכיחות יתר של אירועי "סטרוק" (שבץ) והתקפי לב.
עמוס פינס: לכן מאוד חשוב, כמובן, לשמור על לחץ הדם ברמה המיטבית, ובכך לנסות ולהגן על החולים בלחץ דם מפני אותם אירועים קרדיו-וסקולריים.
עמוס פינס: בנשים יש בכל זאת איזה שהוא היבט מיוחד לגבי יתר לחץ דם בגיל המעבר.
עמוס פינס: יתר לחץ דם בנשים בגיל המעבר מלווה הרבה פעמים בעוד הפרעות מטבוליות, כגון: שכיחות יתר של סוכרת, של השמנה, של עמידות לאינסולין, של שינוי בפרופיל הליפידים - כלומר שומני הדם.
עמוס פינס: כל הדברים האלה למעשה קשורים בלחץ דם או מופיעים ביחד עם לחץ דם פעמים רבות, וגם הם מהווים גורמי סיכון בפני עצמם לאותן מחלות קרדיו-וסקולריות.
עמוס פינס: בשנים האחרונות נוצרה איזו שהיא תסמונת שאנחנו קוראים לה: "התסמונת המטבולית של נשים בגיל המעבר", משום שהתברר שהתקופה של הכניסה לגיל המעבר וההפסקה של ייצור הורמוני המין על ידי השחלות מעודדת הופעה של הפרעות מטבוליות שונות, שאת חלקן הזכרתי - כמו עלייה בכולסטרול ובטריגיליצרידים או עמידות לאינסולין, אבל יש גם שינויים בפקטורי קרישה למיניהם, בסמנים שונים - כמו הומוצינסטאין - ועלייה בסמנים שונים, שכולם מכוונים לכיוון של סיכון יתר למחלות לב וכלי דם.
עמוס פינס: התסמונת הזאת, כיוון שהיא במיוחד מופיעה בנשים בגיל המעבר, אכן נקראת MENOPOSE METABOLIC SINDROME.