GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<חזקיהו סאמין: אנחנו עוקבים, ודאי שאנחנו עוקבים.
עליזה לביא: במיוחד בהנחיות חדשות, גם תרבותית וגם סוציולוגית, בטח כלפי אנשים, אם אני שמה לבד, התגובות שעולות גם בהסכמי קדם נישואין וגם בנושא הזה של נשים כעדות, אתה יודע, הם נושאים שלא הרבה אנשים מורגלים, בטח אולי אנשים שהם מבוגרים יותר, באו מתרבויות אחרות, מהיררכיות שונות.
עליזה לביא: איך גורמים להטמעה בטח במעקב שבידיים שלך לגבי אותן אוכלוסיות שיושבות על הצמתים, ואנחנו מבקשים להעביר להן הנחיות.
עליזה לביא: שקלת פעם אולי לאיזה יום עיון, או משהו יותר רחב, באמת, נדבר על השינויים החברתיים, השינויים התרבותיים שקורים, אולי על פער בין-דורי בין אנשים שיושבים על הצמתים לבין אוכלוסיות הצעירות שבאות ומבקשות להשתמש בשירותי הדת.
<חזקיהו סאמין: עם זה אני מסכים אתך שבאמת יש פער דורות, יש רשמי נישואין כולם מבוגרים.
<חזקיהו סאמין: אולי באמת צריך להחליף אותם, אנחנו פועלים בעניין הזה, אנחנו פועלים גם לאכוף את הנהלים על ידי פיקוח ובקרה אצלנו שיוצאים בכל המועצות הדתיות במשך כל השנה.
<חזקיהו סאמין: בכל מקום שאנחנו רואים שלא פועלים כפי הנהלים, אז אנחנו פועלים לאכוף את הדברים.
<חזקיהו סאמין: רציתי גם להגיד נקודה לגבי העניין שאומרים שאין נשים בתוך המערכת הזאת של רישום הנישואין.
<חזקיהו סאמין: אני חושב שיש לפחות 30% נשים שהן כמנהלות מחלקה, מזכירות.
<חזקיהו סאמין: יש מנהלי מחלקה ויש מזכירות.
<חזקיהו סאמין: אני אומר לגבי בני הזוג שמגיעים, הם נפגשים עם נשים, עם מנהלות מחלקה, ולפחות יש 30% לא פחות מהאחוזים שיש בכנסת חברי כנסת, חברות כנסת, אני חושב שבעניין יש מה לשפר אבל בכל המקומות לא רק אצלנו.
מיכל רוזין: צריך לקחת מאתנו דוגמה בכול - צריך 50% חברות כנסת ולא 20%.
<חזקיהו סאמין: נכון, צריך להשתפר בכל המקומות, אני מסכים איתך.
עליזה לביא: מה לגבי הדרכת כלה?
מיכל רוזין: מי מדריך את מדריכות הכלות?
מיכל רוזין: למה זה מחויב בחוק?
<חזקיהו סאמין: בעניין הזה קודם כל זה לא קשור אלינו למשרד לשירותי דת, זה יותר קשור לרבנות הראשית.
<חזקיהו סאמין: הם אמורים לפתוח איזשהם קורסים לעניין הזה משום שכבר 10 שנים לא הקימו איזשהו קורס.
<חזקיהו סאמין: אני חושב שרוב מדריכות כלות אם מישהו יבדוק אף אחת מהן אין לה שום תעודה, אלו מועצות דתיות שמעסיקות אותן באופן עצמאי, זה נתון יותר לרבנות הראשית לא אלינו.
עליזה לביא: יש את הרבנות הראשית שהיא אחראית ואמונה על מדריכות כלות, ויש את המועצה הדתית, ואז למעשה אותה צעירה שמגיעה, אתם אומרים שהיא צריכה ללכת למדריכת כלות, היא צריכה למצוא בעצמה את המדריכה?
עליזה לביא: איך זה עובד?
<חזקיהו סאמין: לא, כל מועצה דתית יש להם את מדריכות כלות שעובדים איתם יחד.
<חזקיהו סאמין: בעיקרון, מדריכת כלה צריכה ביחד עם הכלה לקבוע לה את התאריך, קביעת תאריך זה דבר שקשור רק לאשה ולא לגבר, זה כל העניין שהתחיל עם מדריכות כלות, אבל כאן הדברים התפתחו ליותר ויותר, באמת, מקומות שאנחנו שומעים שגולשים למקומות שהם לא צריכים להגיע, אנחנו מטפלים בהם, אבל שביל זה צריך לפנות אלינו, אנחנו לא יכולים לדעת.
מיכל רוזין: מה זה גולשים.
מיכל רוזין: אם בחורה צעירה מגיעה להדרכת כלה, מאיפה היא יודעת אם גולשים או לא?
<חזקיהו סאמין: כיוון שזה עניין לרבנות הראשית, היא צריכה לתת את הסטנדרטים.
עליזה לביא: נציגי הרבנות הראשית לא הגיעו, אני מבקשת שיירשם.
עליזה לביא: אנחנו נבדוק את זה גם מולם, גם על חוסר ההגעה שלהם.
מיכל רוזין: אבל מי אחראי מבחינת משרדי ממשלה?
<שחר אילן: משרד ראש הממשלה.
<חזקיהו סאמין: כרגע משרד ראש הממשלה, וזה הולך לעבור גם למשרד לשירותי דת.
<חזקיהו סאמין: הרבנות הראשית הולכת להיות כפופה גם בהסכמים הקואליציוניים האחרים.
עליזה לביא: נבקש מסגן השר אלי בן-דהן לבוא ולתת את הדעת על הדברים על הפיצול הזה ועל הביורוקרטיה.
<ריקי שפירא: אני רוצה להזכיר שבשנת 2004 הייתה עתירה של המרכז בעניין הדרכת כלות בדיוק הנושא הזה של גלישה לנושאים אחרים, ואז יצאו שתי הנחיות של הרבנות הראשית בזמנו, בשנת 2004, שקבעו שהסמכות של הדרכת כלות היא רק לדון בנושא של הטהרה והנידה ולא לגלוש לנושאים אחרים.
<ריקי שפירא: לדעתי, מאז לא נעשה הרבה.
עליזה לביא: תודה רבה לך, הרב סיוון מס.
<סיון מס: שלום, באמת תודה רבה על ההזמנה להיות כאן.
<סיון מס: אני רוצה לנסות לאתגר לכיוונים נוספים שהוזכרו כאן, היו להם אזכורים, אבל אני חושבת שאנחנו מחויבים אליהם בגדול.
<סיון מס: יצרנו, ופה אני מדברת על אבותינו ואמותינו שהקימו את המדינה יחד, ואנחנו ממשיכים את הדרך.
<סיון מס: יצרנו סוג חדש של אנוסים ואנוסות.
<סיון מס: כן, אנשים שלא רוצים להתחתן דרך הרבנות הראשית, מה לעשות, זה לא מתאים תבינו, זה לא מתאים כי לא מתחשק להם, זה לא מתאים להם כי זה לא הולם את האמונות ואת הערכים שלהם.
<סיון מס: לא ייתכן שאדם שמאמין בשוויון, אני חוזרת, אדם שמאמין בשוויון יכול להשתתף באקט שבו הוא משקר, חבר'ה אנשים מרגישים שהם משקרים, זה נוגד את האמונות שלהם, זה לא שזה לא נראה להם יפה, או זה לא נראה להם אין, זה מהותי, זה משמעותי מאוד.
<סיון מס: אנחנו לא יכולים להמשיך ולזלזל בזה.
<סיון מס: אני מאוד בעד האופציה של חתונות אזרחיות, כי למרות שאני רב חילוני, אני מאמינה שחשוב שחתונות דתיות אורתודוקסיות ימשיכו להתקיים במדינת ישראל, ושהנשים יבחרו שהם לא ירגישו שהם נכפים, שהם לא ירגישו שהם נולדים לתוך שנאת האורתודוקסיה, זה מה שקורה, זה אינטרס של דתיים וחילוניים ביחד.
<סיון מס: צריך להבין גם, שגם חתונות פלורליסטיות דתיות אחרות, זאת אומרת, גם רפורמים, גם קונסרבטיביים, גם רדוקציוניסטים הם עניין אמוני, ואנחנו חייבים לאפשר גם את זה.
<סיון מס: אני רוצה להבחין בין חתונה חילונית לבין חתונה אזרחית, כפי שאמרתי, אני מאמינה שצריכה להיות אופציה אזרחית.
<סיון מס: אני מאמינה שצריכות להיות אופציות דתיות, וצריכה להיות אופציה תרבותית חילונית יהודית.
<סיון מס: מאות זוגות מתחתנים בשנה באופציה הזאת, זה לא נרשם כמובן על ידי משרד הפנים.
<סיון מס: אבל לא יכול להיות שאנחנו נתעלם מציבור גדול מאוד במדינה הזאת, שהסטטיסטיקה שלה 95%, אנחנו צריכים לבדוק אותה מול סטטיסטיקות אחרות של משפחה חדשה שטוענות שיש הרבה יותר זוגות שחיים במדינת ישראל כזוג, והם לא רשומים כנשואים, זה מה שאנחנו רוצים לייצר כאן במדינה?
<סיון מס: שיהיו יותר ויותר זוגות שחיים ביחד בלי חתונה?
<סיון מס: זאת האופציה שאנחנו מוליכים היום?
<סיון מס: בפרשת השבוע נאמר: "ואהבת לרעך כמוך", הכוונה היא להיות פרו-אקטיביים באהבה שלנו.
<סיון מס: כמובן שאסור לעשות את השנוא עליך לחברך או לחברתך, שזה המניעה, ואנחנו לא מונעים, ואנחנו לא פרו-אקטיביים - מה אנחנו עושים?
<סיון מס: אני דואגת לנכדים שלי, אני רוצה שהם יישארו יהודים, אני לא רוצה שהם התעלמו.
<סיון מס: המשמעות האפשרית היחידה זה שאני דוחפת אותם להירשם כחסרי דת?
<סיון מס: לשם אנחנו רוצים כולנו להגיע?
<סיון מס: שהרוב במדינה יבחר בזה כי אין לו ברירה אחרת, ואז מה אנחנו עושים עם חסרי הדת?
<סיון מס: בכלל אנחנו לא מאפשרים להם להתחתן במדינה.
<סיון מס: אנחנו מדינת ישראל חתומים על אמנות בינלאומיות, שאנחנו התחייבנו כמדינה לאפשר לכל אזרחיה להתחתן, לא ברית כזו או אחרת להתחתן ואנחנו מונעים את זה ממאות אלפים?
<סיון מס: הרי זה היה נורא אם אנחנו היינו מונעים את זה מזוג אחד, אנחנו ביודעים ממשיכים למנוע את זה ממאות אלפי אנשים במדינה, איך זה ייתכן?
<סיון מס: הייתי רוצה לאתגר את הוועדה הזאת, לעשות ישיבה שבה אנחנו נפגשים בקהלי יעד שונים, שאנחנו נפגשים ביהודים ובלא יהודים, אנשים שמתוך בחירה לא רוצים להיות יהודים, מוסלמים, נוצרים ואחרים.
<סיון מס: אני רוצה לפגוש חילונים בקשת רחבה שבאים עם אתגר שונה, שיהיה לנו ברור, הניסוח שבפני האתגר שלנו חשוב לי מאוד במהלכים שהוועדה הזאת דיברה עליה היום.
<סיון מס: אני חושב שקריטי שכל זוג שרוצה לעבור נישואין דתיים אורתודוקסיים יוכל לעשות את זה בכבוד ובשוויון, זה קריטי, אבל זה חייב להיות נכון גם לגבי זוגות חילוניים.
<סיון מס: תודה.
עליזה לביא: תודה לרב מס.
עליזה לביא: הישיבה שלנו צריכה להסתיים באחת ושלושים, יש לנו עכשיו את עורכת הדין בתיה כהנא-דרור – מבוי סתום, שתציג את הצעת החוק.
עליזה לביא: לאחר מכן ציפורת שימל מאמונה, הרב אוריאל גנזל יחתום את הדברים.
<בתיה כהנא-דרור: קודם כל אני שמחה על ההזדמנות שניתנה לנו להציג את הצעת החוק.
<בתיה כהנא-דרור: ההצעה לשמחתנו קודם כל היא גובשה בשיתוף נעמ"ת וקולך.
<בתיה כהנא-דרור: אנחנו כבר קיבלנו את תמיכת סגן שר לשירותי הדת הרב אלי בן דהן, אני חושבת שזה מאוד משמעותי.
<בתיה כהנא-דרור: בעצם ההצעה הופכת את החתימה על הסכמי קדם נישואין לדבר נורמלי, ולא לדבר שהוא נתון ופתוח, היא בעצם הופכת את הקערה.
<בתיה כהנא-דרור: אם עכשיו מתי מעט יודעים וחותמים ועושים את זה, אז זה בעצם יהיה הדבר השגרתי, זאת תהיה ברירת המחדל של כל זוג שנישא בישראל, וזה יהיה חלק מהליך הרישום.
<בתיה כהנא-דרור: כמובן, כמו שנאמר פה, ואני לא אחזור על הדברים, מדינה שקיים בה מונופול, חייבת לתת איזושהי רשת הגנה מינימלית לזוגות הנישאים, בגלל באמת חוסר האיזון ואי השוויון ביציאה מהנישואין.
<בתיה כהנא-דרור: אני חייבת להדגיש שהסכמי קדם נישואין לא פותרים את כל הבעיות, הם לא פותרים בעיה של עגינות, שלא יודעים איפה הבעל, הם לא פותרים בעיה של קומה או אי-שפיות וכו'.
<בתיה כהנא-דרור: אבל בגלל שמהניסיון שלנו אנחנו יודעים שרוב מקרי סרבנות הגט זה בגלל סחטנות, סחטנות כלכלית, אז זה יכול להיות כלי מאוד יעיל.
<בתיה כהנא-דרור: עוד נקודה חשובה, גם במצב שבו יהיה כמו שאני מאמינה ברית זוגיות, או מסלולי נישואין אזרחיים במדינת ישראל, התיקון לחוק הזה הוא חשוב, בגלל שעדיין יהיה את המסלול של הנישואין באמצעות בתי הדין הרבניים, ולכן הנושא של הסכמי קדם נישואין והנושא של רשת הגנה הוא נושא אלמנטרי וחשוב שהמדינה מחויבת לספק לנשים שנכנסות לנישואין כדת משה וישראל.
<בתיה כהנא-דרור: כמו שדיברנו על ההנחיה של משרד הדתות, מטרת החוק היא לעגן את ההנחיה הזאת, אבל ללכת עוד צעד, ולהרחיב את ההנחיה הזאת.
<בתיה כהנא-דרור: אני רוצה להקריא – "לשון ההנחיה את החוק זה מטיל חובה על רשם הנישואין לאמת הסכם ממון אם התבקש לכך על ידי בני הזוג הנרשמים לנישואין, וכי על הרב הרושם נישואין לוודא כי העתק מהסכם ממון יישאר בתיק הנישואין במועצה הדתית".
<בתיה כהנא-דרור: בעצם לקחנו את הדבר הזה והלכנו צעד קדימה.
<בתיה כהנא-דרור: בעצם, אנחנו באים ואומרים מחובתו של רשם הנישואין להציע לבני הזוג, זה יהיה חלק מלהציע הסכם קדם נישואין לפי הבחירה שלהם, כאשר התיקון לפקודה, אנחנו הכנסנו את התיקון לפקודת רישום הנישואין, וזה בסמכותו של שר הדתות באמת, התיקון לפקודה כוללת את ההסכם לכבוד הדדי כטופס המוצע לבני הזוג – כאשר היתרונות של ההסכם לכבוד הדדי, ובגלל זה הכנסנו אותו כברירת המחדל שנכתב על ידי רבנים, הוא אושר רבני וטוענת רבנית, הוא אושר על ידי הרב זלמן נחמיה גולדברג שהיה דיין בבית הדין הגדול.
<בתיה כהנא-דרור: היתרון שלו שהוא אינו מחפש אשם במשבר הנישואין, הוא כמובן הותאם לחברה המודרנית שלנו בזה שהוא הדדי ושוויוני והוא גם לא תלוי בהחלטה או ברצון של בית הדין, ובעצם יכול להיות נאכף בבית המשפט ואפשר יהיה ללכת אתו להוצאה לפועל.
<בתיה כהנא-דרור: זה כמובן היתרונות של ההסכם, ועל כן בעצם כל זוג מכל רקע כולל זוגות דתיים יכולים לחתום עליו.
<בתיה כהנא-דרור: אבל בכל זאת, אנחנו נתנו פה פתח לזוג שאומר זה נוגד את אמונתי, אני לא מעוניין בכלל בשום הסכם קדם נישואי, לי מספיק הכתובה, זה המסמך המסורתי – אז הוספנו אפשרות לחתום על הצהרה על ויתור, ויתור על חתימה, זאת אומרת, או שאני באה עם הסכם והרשם מפקיד את ההסכם, או שאני חותם על הצהרה כאשר הוספנו שחתימה על הצהרה שאני מבין מה זה הסכם קדם נישואין ואיזה זכות הוא מקנה לי, וכמובן החתימה הזאת לא גורמת להפסיד שום זכות בעתיד גם מי שוויתר על זכותו לחתום על הסכם נישואין הוא כמובן לא מפסיד את הזכות שלו לתבוע נזיקין בעתיד.
<בתיה כהנא-דרור: אני רק אציין, שאני חושבת ובאמת חשוב להגיד את זה, בל"ג בעומר שבו הרבה מאוד זוגות באים בברית הנישואין, אנחנו מקווים שלעולם לא השתמשו בהסכמי קדם הנישואין.
<בתיה כהנא-דרור: חשוב להגיד שבאמת המשמעות של ההסכמים שלמרות שהם נתפסים כמאוד לא רומנטיים, וכו', וזה אחת הבעיות של הזוגות, באמת שאף צד לא יוכל להחזיק את הצד השני בניגוד לרצונו החופשי, וכל רגע שבו אנחנו חיים ביחד, אנחנו חיים ביחד בגלל שבחרנו את זה, ולא בגלל שאנחנו יכולים להחזיק אחד את השני.
<בתיה כהנא-דרור: אני רק קוראת לכל חברי הוועדה וחברי הבית שיתמכו בהצעה.
<ציפורת שימל: שמענו כאן על הנושא שנשים שמרגישות שהן בודדות במערכת הזו, ואנחנו מודעים מאוד לעניין הזה.
<ציפורת שימל: אנחנו בזמנו הצענו להקים איזשהו פרויקט של הקמת דוכני סיוע בלשכות רישום הנישואין על מנת לתת את המידע הדרוש לאותם אנשים שבאים להירשם לנישואין, וגם דוכנים מקבילים בכניסות לבתי הדין הרבניים.
<ציפורת שימל: אנחנו באמת מרגישים את החוסר בנשים בתוך המערכת הזו, ואת העובדה שבאמת לא נתקלים בנשים רבות כל כך בדרך, וגם בעובדה כשנשים מגיעות לשם, באמת קיים הבלבול הגדול הזה בין שלושת השלבים שאותן הן צריכות לעבור, ולכן, דווקא בשלב הראשון מאוד חשוב שיוקם דוכן שכזה שבאמת יאויש כמובן על ידי נשים שיסבירו להן לדוגמה את חוסר האחידות שקיימת בין לשכות הרישום השונות שחלקן מוכנות לקבל עדות נשים וחלקן לא, ברגע שיוקם דוכן כזה וזוג יגיע להירשם לנישואין ויקבלו את פניו נשים שיסבירו להן את העובדה שזו אחת מהזכויות שלהן, הן יידעו שזה קיים.
<ציפורת שימל: אנחנו העלנו את הפרויקט הזה והצענו אותו בזמנו לשר המשפטים לפיד האב עוד בשנת 2004.
<ציפורת שימל: לצערנו, זה לא קרה, ואולי אפשר יהיה לעשות משהו עם הפרויקט הזה.
<ציפורת שימל: נושא שני, חוברות ההדרכה, הרבה זוגות שמגיעים, וזה דבר שהוא הרבה יותר ישים, הרבה זוגות שמגיעים, מקבלים לידיהם איזושהי חוברת הדרכה.
<ציפורת שימל: אנחנו נתקלנו בחוסר אחידות בין מועצות הדתיות השונות בתוך המסגרת של חוברות ההדרכה.
<ציפורת שימל: חוברות ההדרכה לעתים לא נעימות בלשון המעטה, מייצרות לפעמים אינפורמציה מאוד מבלבלת, וחייבת איזושהי אחידות דרך המשרד לשירותי דת, שיצור אחידות בחוברות ההדרכה, כי זה בעצם ההסבר היחיד שזוגות מקבלים היום כאשר הם מגיעים לאותם לשכות רישום נישואין.
עליזה לביא: יחתום את הצד הזה של הדוברים, הרב אוריאל גנזל מנהל "צוהר" לחקיקה.
<אוריאל גנזל: משפט אחד לסיום, אני חושב שבכובד ראש אנחנו עוסקים בגורל העם היהודי.
<אוריאל גנזל: כלומר, הסיבה שמדינת ישראל לדורותיה קיבלה על עצמה את המגבלות הללו, מה שלא קיים בשום מערכת, זה מתוך הבנה שאם המסגרת הזאת של נישואין כדת משה וישראל תיפרץ, אז אנחנו נתפצל פה לעמים שונים לגוונים שונים, וזאת הסיבה שבגללה אנחנו נמצאים תחת איזושהי כותרת שבה אולי לא מקובל בשום תחום אחר, בתחום הזה, זה היה מקובל ונשאר מקובל.
<אוריאל גנזל: יחד עם זאת, אחרי שנעשה צעד אחד לכיוון הזה, החובה שלנו כמערכת רבנית, הרבנות הראשית וכל מי שנמצא מסביב לה, ליצור את אותם נהלים ואת אותם סבר פנים יפות כדי לעשות את זה בדרך יפה.
<אוריאל גנזל: לצורך זה אני רוצה להציע שתי הצעות, האחת – שהוצעה קודם, נושא של פתיחת אזורי רישום.
<אוריאל גנזל: אני חושבת שהשאלה אם במקום אחד אפשר להצליח, אפשר להצליח בכל מקום.
<אוריאל גנזל: צריך ללמוד מהניסיון, ובדרך הזאת של האינטרס הכלכלי, או האינטרס של הדרת הפנים, כך או כך, אנחנו נמצא את עצמנו כמו בכל תחום אחר.
<אוריאל גנזל: ההצעה השנייה אני רוצה להציע לחברי הוועדה, לבוא לסיור בצוהר וללמוד איך במסגרת ארגון רבני צוהר ניתן לשמור על כל ההנחיות ההלכתיות וכל ההנחיות שהרבנות מציעה, ויחד עם זאת, להגיע למצב שכל הפונים מוצאים את עצמם שמחים ומאושרים, מתחתנים כדת משה וישראל עם חיוך על הפנים.
<ריקי שפירא: עושים את זה נורא יפה, נורא נעים, אבל האישה לא מודעת למה היא נכנסת, אין לה מושג למה היא נכנסה.
עליזה לביא: מהבחינה של הנישואין עצמן.
<ריקי שפירא: עד היום היא לא מחויבת להסכמים, בואו נגיד את האמת.
<ריקי שפירא: היום צוהר עם כל הכבוד לפעילות החשובה של צוהר, אין מחויבות של כל רבני צוהר להסכמים לכבוד הדדי.
<ריקי שפירא: אין מחויבות של כל רבני צוהר להבהיר לאשה למה היא נכנסת, ולמשמעות המשפטית של מעמד הנישואין שעלול להיגרם לה ביום שהיא תרצה - - -
עליזה לביא: מה תשובת צוהר בעניין?
<אוריאל גנזל: הנושא של הסכמי קדם נישואין וכל ההסכמים שמסביב להם, פתחתנו ואמרנו גם בעבר, שלא נחתים על הסכמים שבסופו של דבר בני הזוג ישלו את עצמם שיועילו להם ביום הדין, ובתי הדין הרבניים לא יכבדו אותם.
<אוריאל גנזל: ולכן, אנחנו עובדים, זה כמעט בתהליך סיום על נוסח של הסכם שיהיה מקובלים, אני אומר ברוח הימים הללו, אנחנו מקווים שבעזרת השם, מי שיישב ברבנות הראשית הבאה יהיה כזה שההסכמים הללו הוא יוכל לקדם אותם באופן מעשי.
<ריקי שפירא: אבל למה את זה אתם לא אומרים לזוגות שאין להם בעצם הגנה.
<ריקי שפירא: למה אתם לא מבהירים לכל אשה שבאה להתחתן, תקשיבי, יש הסכמים לכבוד הדדי אבל הם לא מגנים עליך במאה אחוז, אולי את זה תבהירו לה.
<חזקיהו סאמין: אני רק אגיד הערה קטנה, שאני גם מזמין את הוועדה לבוא ולהתרשם במועצה הדתית בתל אביב למשל שהיא גדולה.
עליזה לביא: בימים האלה אי אפשר הבנתי בין ל"ג בעומר לשבועות.
<מוריה כהן בקשי: אני רוצה להבחין בין הנושא של הסכם ממון לבין הנושא של קדם נישואין.
<מוריה כהן בקשי: הנושא של קדם נישואין הוא באמת היום וולונטרי לגמרי, והוא לא מעוגן, וכל הצעה כמובן תידון.
<מוריה כהן בקשי: הנושא של הסכמי ממון, אנחנו מאוד מברכים על ההנחיה של הרבנות הראשית שיש חובה לרשם נישואין לאשר הסכם ממון, אבל זה עדיין אל עונה במלואו על דרישות החוק במובן הזה, שצריך, וזה לפי החוק הקיים, חוק יחסי ממון, ליידע את בני הזוג על כך שחוק יחסי ממון – הסדר איזון המשאבים של חוק יחסי ממון, יחול עליהם, וזה אגב, מה שנאמר כאן, מה המשטר שיחול עליהם, שההסדר של חוק איזון המשאבים, וחוק יחסי ממון הוא שיחול עליהם אם הם לא עושים הסדר ממון ספציפי, בנושא הזה הייתה הנחיה מסוימת של היועץ המשפטי לממשלה, אנחנו מקווים שזה גם יעוגן בהנחיות הבאות.
עליזה לביא: ננסה לסכם את הדברים, וגם לראות מה הצעדים הבאים.
עליזה לביא: אבל אם הייתי יכולה לחלק את הדיון שלנו בנושא של נישואין אזרחיים, זה לא הדיון של השולחן הזה, אני לא מעלה את זה פה, יהיו דיונים רבים, והזדמנויות אחרות לדבר בנושא הזה או בהשלכות שלו גם על השדה שאנחנו כרגע עוסקים בו.
עליזה לביא: אתה שומע את הדברים, אתה בתפקיד שבטח ובטח גם בפן האנושי שלך, וגם בפן הציבורי, התפקיד שאתה מוביל, אתה שומע א הדברים ואתה אומר מה לעצמך, כלומר, איך אנחנו עושים את זה יותר נכון, איך אנחנו עושים את זה יותר טוב.
עליזה לביא: אני רשמתי כמה דברים שגם אני אסכם, החל מחוברת שתהיה אחידה בין כל המועצות האזוריות עם התהליך עצמו, ידידותית, מסבירת פנים.
עליזה לביא: שמענו פה את הסיפור של עדי לגבי עדות כן חברה שלה לא חברה שלה, כלומר, מערכת יותר ידידותית למשתמש, גם לאלה שמכירים יותר, וגם לאלה שמכירים פחות.
עליזה לביא: אני יכולה לתת לך דוגמה עם רשמי נישואין בסוגיות של הגיור ואי ההכרה בגיורי צה"ל, את אותה חוויה עברתי, הגשנו בג"צ בעניין הזה, אפשר יהיה ללכת גם בדרכים הללו.
עליזה לביא: אבל אני חושבת שאם אנחנו באנו והתיישבנו סביב שולחן, והמקום הוא ליצור דיאלוג והבנה, ולשמוע ולהיות קשובים לשטח, גם מצוקות האדם שלך מבחינת אולי לעקוב אחר הדברים, אבל לקבל את הדברים לא ממקום של ביקורת, אלא ממקום שבאמת רוצים לבוא ולשפר.
עליזה לביא: חלק גדול מהיושבים פה בשולחן ימשיכו לבחור וגם ילדיהם ימשיכו לבחור בנישואין על פי דת משה וישראל.
עליזה לביא: אני אומרת לך כאמא לילדה נשואה, עם כל המקום שלי וההיכרות שלי עם ההסכם לקדם נישואין, הזוג סירב.
עליזה לביא: זה לא רק גם בעניין הזה של מודעות והבנה והכוונה, ההחלטות הן של הזוג הצעיר, ובאמת ומה אנחנו עושים.
עליזה לביא: אבל אם לא הייתי נותנת לבת שלי ולחתן שלי יד, היות ואני דמות מוכרת, אז היה להם מאוד קשה בכל ההליך הביורוקרטי שאני עוברת, למשל, עם אחת הגיורות שלי.
עליזה לביא: אז איך אנחנו מביאים את זה למקום נכון יותר, טוב יותר, שוויוני יותר ובטח ובטח במערכת הכלל ארצית.
<חזקיהו סאמין: יש כאן הרבה בורות בנושא הזה.
<חזקיהו סאמין: יש כאן רבנות ראשית, יש כאן המשרד לשירותי דת, יש אגף לגיור.
<חזקיהו סאמין: עכשיו בעקבות ההסכמים הקואליציוניים, הכול תחת המשרד לשירותי דת, גם הגיור וגם הרבנות הראשית.
<חזקיהו סאמין: ואני מקווה מאוד שהרב אלי בן דהן, ינצל את כל הדברים האלה כדי שכל התופעות האלה לא יהיו, אבל גם יש הרבה בורות בנושא הזה.
<חזקיהו סאמין: אני מציע לוועדה לבוא ולהיכנס למועצה דתית, למשל, כתל אביב, ולראות איך הדברים נראים אחרת כשנכנסים בפנים.
<חזקיהו סאמין: יש מאור פנים, יש שרות טוב, יש הרבה מה להשתפר.
<חזקיהו סאמין: לגבי הגופים שנמצאים פה, מבוי סתום, הם באמת פנו אלינו בעניין הזה של הסכם ממון, ועשינו את ההנחיה הזאת כפי שצריך, מגיע להם יישר כוח על כך.
<חזקיהו סאמין: גם מכון עתים פונים אלינו מדי פעם, אנחנו משפרים איפה שאפשר, אנחנו מיד עושים מה שצריך לעשות.
<חזקיהו סאמין: צריכים לדעת, שבסך הכול יש הרבה אמון לציבור במועצות דתיות, צריך לבוא ולראות מקרוב.
עליזה לביא: נושא של האגרות.
<חזקיהו סאמין: עוד משהו, לגבי הנושא שיש חוברות מסוימות, כל חוברת במקום אחר.
<חזקיהו סאמין: דיברתי עם הרב אלי בן דהן, בעניין הזה, ודיברנו על זה להוציא חוברת שתהיה בכל המועצות הדתיות – "דע את זכויותיך".
עליזה לביא: "דעו".
<חזקיהו סאמין: חוברת "דעו את זכויותיכם", שידעו שהם יכולים לבחור איזה שהם רוצים עורך חופה וקידושין, יש רשימה של אלפים, ושלא יכתיבו להם את מי, ועוד כהנה דברים.
<חזקיהו סאמין: הם יכולים להביא עדות, כל הדברים האלה יהיו מופיעים שם, אנחנו נוציא בהקדם האפשרי חוברת.
עליזה לביא: איך תטמיע?
עליזה לביא: גם את הדברים שתכתוב בחוברת בקרב רשמי הנישואין.
<חזקיהו סאמין: אני אדאג שכל זוג שמגיע יקבל את החוברת הזה והוא יידע מה הזכויות שלו.
עליזה לביא: אבל המערכת שלך איך היא תדע?
<חזקיהו סאמין: אנחנו מתכוונים בשנה הזאת לעשות קורסים לכל רשמי הנישואין, כבר דיברנו על זה שנה שעברה, ואנחנו מתכוונים לעשות את זה ממש בקרוב.
<חזקיהו סאמין: כל מחוז אנחנו נרכז את כל רשמי הנישואין, נעשה להם איזשהו קורס של יום שלם כדי להבהיר את כל הדברים האלה ולעשות סיור מוחות.
עליזה לביא: תוכל להזמין גם אנשים שיושבים פה סביב השולחן שיחשפו בפניהם את התוכניות השונות.
עליזה לביא: מותר לרשמי הנישואין, עתים, מבוי סתום.
<חזקיהו סאמין: ודאי, מי שירצה בשמחה רבה.
<חזקיהו סאמין: אני אשמח מאוד שיבואו ויראו את הדברים, וגם יביאו מניסיונם לאותם רשמי נישואין.
<שחר אילן: למה הדרכת כלות היא חובה?
עליזה לביא: לגבי האגרות - אני תוהה אם לא צריך לעשות תיקון חוק שיידרש אישור של ועדת הכנסת לגבי האגרות של המועצות הדתיות, כלומר, איך הדברים עובדים?
עליזה לביא: למה 210 שקלים ועוד 600 שקלים שם, איך זה עובד?
עליזה לביא: אין פה ועדה בכנסת שעוקבת אחר הדברים, איך זה נקבע?
<חזקיהו סאמין: אני יכול "לבשר", שעומדים להעלות את האגרות האלה ל-780 שקלים, משרד האוצר הוא זה שדורש את הדברים האלה, אנחנו לא רוצים, זה עומד בפני אישור לידיעתכם.
<תמי סלע: החוק היום לא מחייב אותם להביא את זה לאישור ועדה.
<בתיה כהנא-דרור: השאלה אם אפשר - - -
<רובין שיימס: סגן שר לשירותי דת הרב אלי בן-דהן, נפגשנו איתו בנושא גם כן, חוץ מההנחות שהוא הבטיח ליישם, ואתה מספר עכשיו שקיבלת הוראות, הוא גם הבטיח לברר מאיפה הגיע הסכום הזה של ה-210 שקלים, לברר אם זה קשור לאיזשהו אישור של הסכמים אחרים, מה שזה לא יהיה, ולחזור אלינו ולהגיד אם זה מבוסס על משהו.
עליזה לביא: אנחנו נפנה אליו, אבל אם הוא חוזר אליך עם תשובה קודם תעדכני אותנו.
עליזה לביא: לגבי הנושא של הדרכת כלות, מה מותר, מה אסור.
עליזה לביא: לגבי החוברות דיברנו עליהם.
<בתיה כהנא-דרור: אתה אמרת שאין קריטריונים למי שמדריכה עצמה כלות, היא לא צריכה שום אישור.
<בתיה כהנא-דרור: יכול להיות - - -
<חזקיהו סאמין: זה הנחיה של הרבנות הראשית.
<נעמה סרי-לוי: ההנחה היא שהדרכת כלות היא חלק מהפרוצדורה, חלק מהתהליך, אני לא מבינה למה.
עליזה לביא: יש פה הרבה דברים שאנחנו לא מבינים, בשביל זה היתה הישיבה.
עליזה לביא: לשם כך התכנסנו, כדי לעשות איזושהי ישורת קו.
<סיון מס: לא עלה הנושא של אישור יהדות והיחס המשפיל בעיקר לנשים וכל התחום הזה.
עליזה לביא: אנחנו עושים יום שלם בנושא של הגיור.
עליזה לביא: יום שני לפני שבועות, כולם מוזמנים.
עליזה לביא: תקבלו הזמנות בנושא של הגיור, רשמי נישואין, ובכלל, כל בירורי היהדות.
עליזה לביא: כל מה שקשור לנושא הגיור, יום שני לפני שבועות תצא הזמנה.
עליזה לביא: גיור יהדות זה לא גיור.
עליזה לביא: תאמין לי שאנחנו חיים את הנושא הרבה מאוד שנים.
עליזה לביא: אבל הבעיה כפולה, ובטח מי שבאה כמובן להירשם לנישואין.
עליזה לביא: גם מה קורה כשרשמי נישואין לא מכירים בגיורי צה"ל, וגם בזה נתקלנו כמו שאתה יודע.
עליזה לביא: רשמנו את הדברים, ואנחנו עכשיו מבינים ומבינות שלא רק אנחנו לא הבנו, אלא עוד רבים סביב השולחן הזה לא בדיוק הבינו.
עליזה לביא: אבל כתוצאה מזה שיישרנו קו באי ההבנה שלנו, אנחנו מבטיחים לתת תשובות, לעקוב אחר הדברים.
עליזה לביא: איפה עומד החוק שלכם בעניין של הצעת החוק עוד מהקדנציה הקודמת.
<אלעד קפלן: צריך להדגיש שחלק מרושמי הנישואין מפנים למועצות דתיות אחרות שהם לא רוצים לרשום את בני הזוג, אז פתיחת אזורי הרישום זה דבר חיובי, אבל זה לא נותן את מלוא הפתרון.
<אלעד קפלן: זוג פנה אליי בעניין של גיור שרצה להירשם בחדרה, ורושם הנישואין בחדרה אמר, עדיף לכם הירשם בחיפה, אל תרשמו פה לנישואין.
<בתיה כהנא-דרור: במצב החוקי היום הם לא יכולים.
<אלעד קפלן: זה נפתר באופן נקודתי, לא, הכלה הייתה מחיפה והחתן היה מחדרה.
<אוריאל גנזל: זה ברור, שפתיחת אזורי הרישום היא לא פתרון לכל הבעיות, היא זרז לתהליך פתיחה.
<אוריאל גנזל: איפה זה עומד?
<אוריאל גנזל: קודם כל זה עבר קריאה ראשונה, מוכן להמשך.
<אוריאל גנזל: הדבר השני, כפי שהצהיר סגן השר אלי בן דהן, הייתי מציע שזאת מדיניות שלו שהוא מקבל את העניין והוא יקדם את זה.
עליזה לביא: חוק ממשלתי?
<אוריאל גנזל: הוא הצהיר על פתיחת אזורי רישום.
עליזה לביא: זה עבר בקריאה ראשונה.
<אוריאל גנזל: זאת אפשרות אחת.
<אוריאל גנזל: האפשרות השנייה זה באמת הצעת חוק ממשלתית שפותרת את העניין, שבהצעת חוק בזמנו של חבר הכנסת שנלר, היה גם אמצעי בקרה כדי לאזן בין הצורך לפתוח לבין הצורך להעביר מידע, מה שאגב, כלפי המשרד קיים גם היום, כלפי מועצות דתיות שכנות זה מעצם התוספת שנמצאת.
עליזה לביא: אנחנו נבוא ונחזור עם תשובות.
עליזה לביא: אתם כמובן מוזמנים להמשיך ולהעביר לנו נתונים.
<רובין שיימס: חברת הכנסת עליזה, כל הכבוד אתמול על הצעת החוק.
עליזה לביא: תודה רבה לכולם, לכל העוזרים.
עליזה לביא: ממשיכים ורק התחלנו, אני מזכירה לכם, אפילו עוד לא עברנו טרומית.
עליזה לביא: הישיבה נעולה.
עליזה לביא: בוקר טוב, ברוכים הבאים, ברוכות הבאות לישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה שתעסוק הבוקר בנושא סרטן השד: לסרטן השד אין גיל – הגדלת המודעות לאבחון ולגילוי מוקדם.
עליזה לביא: מחר בבוקר תיערך בכנסת בדיקה לחברות הכנסת ולעובדות הבית, בדיקה של סרטן השד, בדיקה מקדימה.
עליזה לביא: איפה האחות שלנו?
עליזה לביא: כל הכבוד על היוזמה.
עליזה לביא: הרמנו את הכדור שזרקת לנו להנחתה והחלטנו לקיים כאן הבוקר פגישה, לימוד, דיון והתבוננות בנושא סרטן השד והמודעות אליו.
עליזה לביא: בפגישה המקדימה שערכנו כאן
עליזה לביא: לפני שהתמניתי להיות יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה שמענו רשמים מארגונים שונים, מקבוצות ומבודדים, מחוקרות, על הנעשה בכלל בנושאים של מעמד האישה, ונדהמנו לשמוע על חוסר העניין או הזלזול שיש בנשים ברמה הבריאותית.
עליזה לביא: זה נושא שאני רוצה ללמוד אותו לעומק, להבין אותו, לראות מה קורה בנושאים השונים של בריאות האישה, החל מהשלב הצעיר ועד השלב של הגיל השלישי, להבין את הנושא.
עליזה לביא: גם שרת הבריאות, יעל גרמן, נושא בריאות האישה מאוד-מאוד חשוב לה.
עליזה לביא: היא תבוא ותהיה אורחת של הוועדה.
עליזה לביא: נודיע לכם מתי.
עליזה לביא: יש כמה נושאים שנרצה לשוחח איתה ולבקש ממנה.
עליזה לביא: בישיבה הבוקר אנחנו מבקשים ללמוד על הנעשה באבחון המוקדם, בדרך הטיפול, בחוות הדעת השונות שניתנות, ולא ניתנות, בהבדלים בין פריפריה ובין המרכז.
עליזה לביא: לא אחת שמעתי עדויות של נשים מהפריפריה על התגובות שהן מקבלות, על מה עומד לרשותן ומה לא עומד לרשותן.