GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עליזה לביא: אני רואה שיש פה איזה פינג-פונג שאני לא שותפה לו.
עליזה לביא: אני גם רוצה לתפוס את הכדור.
עליזה לביא: אני שמעתי בדיוק הפוך אז בואו נבין.
<אדוארד פלינר: המצב לא משתפר משנה לשנה אלא נעשה גרוע משנה לשנה בכל מה שקשור להפעלת מקורות, בגלל האיסור – כל הסיפור התחיל מהתיק שלנו שבאמת היתה בעיה של הפעלה של מקור אחד.
<אדוארד פלינר: ונכון, יש סכנה בזה.
<אדוארד פלינר: מה קורה במטה של המשטרה?
<אדוארד פלינר: הם עובדים על זה, אני לא יכול להגיד, אני לא אחראי ע זה.
<אדוארד פלינר: הסיבה העיקרית – שלא יכול להיות שאדם יהיה סוחר בנשים וייתן מידע על סוחר נשים אחר, ותהיה לו חסינות.
<אדוארד פלינר: אז פה אפשר לעשות מדרגים, אם הוא מחזיק מכון - - -
עליזה לביא: האם תוכל להאיר את עינינו בסוגיה?
<אליעזר רוזנבאום: לא, אני צריך לבדוק את הדבר הזה.
עליזה לביא: יש פה איזה כשל.
<קריאה: זה לא כשל, זו מורכבות.
דוד צור: אני יכול להעיר.
דוד צור: קודם כל צריך לומר שבאמת התקופה של 2001 עד היום – נעשתה פה עבודה מדהימה.
דוד צור: גם של המערכות וגם של הארגונים הלא ממשלתיים ולא בכדי הגענו לאן שהגענו בדירוג הבינלאומי.
דוד צור: אני חושב שיש פה שילוב מצוין של שיתוף פעולה בין כל הגורמים.
דוד צור: החקיקה מצוינת ונותנת שילוב של גורמים טובים מאד, בניגוד לתקיפה על בתי המשפט, אני אמרתי: מאד שמחתי לראות את התיקים האלה שחלקם התחילו בתביעות בזמני ושמעתי שרק לאחרונה היתה הכרעת דין ופסק דין מאד משמעותי של 18 שנה על סבן – זה תיק שעוד לפני הרבה שנים התחלנו איתו.
דוד צור: איפה צווארי הבקבוק?
דוד צור: בראש ובראשונה נושאי המעונות, ואני מפנה את הפניה לשר הרווחה כי זו סוגיה מאד משמעותית.
דוד צור: בהינתן שזו סוגיה מאד משמעותית, כשהיא תיפתר היא תוכל לפתור לנו בעיה משמעותית מאד.
דוד צור: נכון שיש לכך משמעויות תקציביות אבל גם אני שמעתי משר הרווחה שיש לו כוונה לפתור את זה.
דוד צור: לגבי כל הטיפול ומה שקשור בזנות וספסרות – אני רוצה לומר בעדינות, ולא בציניות: עבודת המטה הנדרשת מהמשטרה זה או סוג של כסת"ח או סוג של ניסיון לזרוק מעליכם את העניין.
דוד צור: אנחנו לא עוסקים פה בתורת המוסר.
דוד צור: אנחנו עוסקים במתן כלים לאכיפה בעבירה מאד חמורה.
דוד צור: אין שונה העניין מעברייני סמים.
דוד צור: עבריין סמים שהיה מקור משטרתי והפליל סוחרי סמים, ושנה או שנתיים אחרי זה נמלט לתאילנד ושחט את אשתו וחזר לפה – מה זה אומר?
דוד צור: שהמשטרה בחרה מקור לא נכון?
דוד צור: הוא עשה את העבודה, אבל אחרי זה נהיה רוצח.
דוד צור: לכן אני אומר שבסוף צריך לקחת את הדבר הזה ולקבל החלטה.
דוד צור: ההחלטה צריכה להיות פשוטה, בעיניי.
דוד צור: היא לא שונה ממקומות אחרים.
דוד צור: המדרג הזה שבו המשטרה נדרשת להשתמש במקורות, צריך לעשות אותו.
דוד צור: המשטרה יודעת להשתמש במקורות.
דוד צור: אני הצלחתי לנהל עשרות דיונים בנושא, שזה היה מתיש, ושום דבר לא הגיע לכלל החלטה.
דוד צור: אז לומר עכשיו שהמשטרה מתבקשת לעשות עבודת מטה על הפעלת מקור בשנת 2000 או שנת 1990 ומשהו?
דוד צור: צריך לקבל החלטה בעניין הזה והפינג-פונג בעניין הזה הוא מיותר.
דוד צור: בנושא הזנות – ניהול בתי בושת, פה יש צו מנהלית.
דוד צור: יש יכולת, סמכות מנהלית למפקד מחוז לחתום על הסגירה.
<אליעזר רוזנבאום: 30 יום.
דוד צור: נכון, וזה 30 יום מאד משמעותיים.
דוד צור: הבעיה שבסופו של דבר המשטרה עוד פעם נתקלת מול בתי המשפט בזה שחופש העיסוק הופך להיות יותר חשוב מהאכיפה בנושא הזנות.
דוד צור: לעניין הלימוד של השופטים, בעניין הזה זה סופר חשוב ולדעתי צריך לעשות את זה.
<ציפי נחשון גליק: קודם כל, אני אפתח בהתנצלות של המנכ"ל שלנו שרצה להיות פה והוזמן, הוא פשוט הוזמן לדיון בבית משפט.
<ציפי נחשון גליק: אתחיל ואומר לגבי קורבנות סחר שמשרד הרווחה באמצעות עמותת "קשת" מ-2004 מפעיל מקלט לנשים.
<ציפי נחשון גליק: כיום יש שם 35 נשים וילדיהם.
עליזה לביא: כשיש 30 בהמתנה, נכון?
<ציפי נחשון גליק: זה כבר לא 30.
<ציפי נחשון גליק: אנחנו למקלט מקבלים כאלה שהמשטרה הגדירה אותם כקורבנות סחר.
<ציפי נחשון גליק: כרגע יש לנו 35 נשים עם ילדים - - -
עליזה לביא: וכמה בהמתנה?
<ציפי נחשון גליק: רגע, אני אגיד קודם כמה יש.
<ציפי נחשון גליק: לפני שנה היתה הצפה של יותר אנשים שהוגדרו כקורבנות ששהו במתקן כליאה של שב"ס, אז פתחנו עוד שלוש דירות מעבר שבסך הכל מאכלסות עוד 18 נשים.
<ציפי נחשון גליק: לאור העליה בהגדרה של קורבנות נשים וסחר אתמול התקיימה פגישה של שר הרווחה יחד עם מנכ"ל המשרד ומנכ"ל משרד המשפטים שמשמש כיושב ראש ועדת מנכ"לים לנושא של סחר בנשים ונקבע דיון לתוך שבוע ימים, כשהמתווה הוא להקים הוסטל מוגבר ל-18 נשים נוספות.
<ציפי נחשון גליק: אז זו הבשורה שבעצם תוכל לצמצם את השהות של אותן נשים.
עליזה לביא: מירב, את רואה?
עליזה לביא: זה בזכות פגישה מכינה.
עליזה לביא: תודה לשר הרווחה שבאמת לקח את זה לתשומת ליבו ומיד הגיב.
עליזה לביא: הוא אמר – במשמרת שלי לא יכול להיות שיהיה דבר כזה, ומייד הגיב.
עליזה לביא: אז ברכות לשר הרווחה, ואנחנו שמחים על שיתוף הפעולה.
<ציפי נחשון גליק: בנושא של זנות נשים וזנות קטינים אני רוצה לומר שבשנת 2006 הוגשה תכנית לאומית לטיפול בצעירות ונשים בזנות.
מיכל רוזין: עוד לא אמרת כמה יש בהמתנה.
<ציפי נחשון גליק: כרגע יש 10 בהמתנה.
<סיגלית זהר: אני עובדת באגף לסיוע משפטי של משרד המשפטים.
<סיגלית זהר: אנחנו מעניקים סיוע משפטי לנפגעי עבירת אחזקה בתנאי עבדות וסחר בבני אדם לשלל מטרות.
<סיגלית זהר: לגבי הנפגעות מ "סהרונים" יש לי 20 נשים ששוחררו מ "סהרונים" לקרובי משפחה, שבהחלטת השחרור מצוין באופן מפורש שהן משתחררות עד שיהיה להן מקום במקלט מעגן, בגלל שאין מקום שם, וברגע שיהיה מקום הן אמורות לעבור לשם.
<סיגלית זהר: הן אמנם השתחררו מהכלא לקרובי משפחה, אבל לגישתנו המקום הראוי והמתאים הוא מקלט מעגן, ואנחנו מחכים שיתפנה שם מקום.
מיכל רוזין: ובזמן הזה משרד הרווחה מלווה, מטפל, דואג להם?
<סיגלית זהר: לא.
<סיגלית זהר: לא מטפל, לא מלווה, לא דואג.
<סיגלית זהר: הפיקוח הוא באמצעות עמותת "אסף", והם יתארו את המצב.
מיכל רוזין: האם בחלקן ממשיכים לסחור?
עליזה לביא: איך אתם בעצם יודעים - - ?
<מירב שמואלי: אבל הסיוע המשפטי כן עושה בדיקה מקדמית.
<סיגלית זהר: אני רק אסיים עם הנתונים: 20 נשים שוחררו ממשמורת לקרובי משפחה.
<סיגלית זהר: אנחנו מדווחים לבית הדין אחת לחודש על המצב שלהן.
<סיגלית זהר: 4 נשים שוחררו למקלט בעוספיא, בגלל שלא היו להן קרובי משפחה או שהן לא רצו להשתחרר לקרובי משפחה ואי אפשר היה להותיר אותן במשמורת, ו-12 נשים נוספות מוחזקות ב "סהרונים", כאשר שלוש מהן אמורות לעבור למקלט בשבוע הבא.
<סיגלית זהר: נותרו 9 ב "סהרונים" .
<סיגלית זהר: עורכות הדין – אנחנו עובדים בשיטה של מיקור חוץ, ודאי שלא מתרשמות שסוחרים בהן.
<סיגלית זהר: אנחנו ערכנו בדיקה לפני כל שחרור.
<סיגלית זהר: מצאנו שהן משתחררות לקרובי משפחה.
<סיגלית זהר: הן מביעות את רצונן להשתחרר לקרובי משפחה.
<סיגלית זהר: אני אמורה להיפגש היום עם השר ולשמוע קצת יותר, אלה שחרורים מהעת האחרונה, פסק הדין שסלל את הדרך ניתן רק בחודש מרץ, השנה.
<סיגלית זהר: לפני כן לא היתה אפשרות כזו.
<ברכה שפירא: אני עובדת סוציאלית מעמותת "אסף" ואני חושבת שמה שקורה כאן זה שאנחנו מדברים סביב קורבנות הסחר אבל כרגע, בתוך המדינה, מסתובבות בלי איזשהו מערך-20 קורבנות סחר, כמו שסיגלית אמרה, לכאורה בליווי שלי.
<ברכה שפירא: אני עובדת בחצי משרה, עובדת סוציאלית יחידה בעמותה.
<ברכה שפירא: ברור שאין לנו את המשאבים.
<ברכה שפירא: קודם כל, אם אפשר לדבר, צריך להבין מי הן הנשים האלה.
<ברכה שפירא: אנחנו מדברים על נשים שרבות מהן נחטפו.
<ברכה שפירא: חלקן רצו להגיע לסיני וחלקן נחטפו מסודאן על הדרך שלהן אחרי שהן ברחו מאריתריאה.
עליזה לביא: איך הן מגיעות אליך?
<ברכה שפירא: כרגע, הסיוע המשפטי פנה לעמותת "אסף" - - -
<סיגלית זהר: בהחלטת השחרור כתוב במפורש שהן צריכות לפנות לעמותת "אסף" - - -
עליזה לביא: שזו עמותה פרטית שבכלל לא ממומנת.
<אורית מרום: אני מרכזת הפעילות הציבורית של העמותה.
<אורית מרום: אנחנו הוצאנו מכתב כללי לבקשת הסיוע המשפטי שבו אנחנו מפרטות את השירותים הכלליים שאנחנו נותנות למבקשי מקלט.
<אורית מרום: אנחנו עמותה שנסמכת על תרומות בתקציב מאד דל.
<אורית מרום: אנחנו קיימים 6 שנים בתקציב של מעט מעל מיליון שקל בשנה, זאת אומרת – היקף מאד מצומצם.
<אורית מרום: רוב הקליינטים שלנו הם קורבנות עינויים, קורבנות שבכלל לא הוכרו כקורבנות עבדות וסחר.
<אורית מרום: אנחנו הוצאנו מכתב שבו אמרנו שדלתנו פתוחות גם בפני קורבנות הסחר האלה.
<אורית מרום: נוצר מצב שבו אנחנו מחליפות את אותו מקלט ואת אותו סל שיקום רחב שקורבנות הסחר אמורות לקבל.
<אורית מרום: אני מאד שמחה לשמוע שייפתחו בקרוב מקומות חדשים והמטרה שלנו היא רק להדגיש את הדחיפות הזו מכיוון שהקורבנות האלה, הנשים האלה נמצאות בלי סיוע.
<אורית מרום: ברכה שפירא, מקצועית ככל שתהיה, לא יכולה לתת מענה אמיתי מלא לנשים האלה.
<אורית מרום: נקודה נוספת חשובה זה הנושא של ביטוח רפואי.
<אורית מרום: נשים פצועות וחבולות, נפשית ופיזית, ואין להן רופא ללכת אליו.
<אורית מרום: אנחנו נאלצות להפנות לעמותת רופאים לזכויות אדם - - -
<קריאה: המרפאה לפליטים.
<אורית מרום: הם עלי פי חוק חייבות לקבל ביטוח רפואי.
<אורית מרום: המרפאה לפליטים היא מרפאה שהשירותים שלה מאד מוגבלים.
<אורית מרום: הן הולכות גם אליה וגם לרופאים לזכויות אדם, אבל אתן יודעות שהסל הרפואי אמור להיות הרבה יותר רחב לאותן קורבנות.
<אורית מרום: אנחנו צד אחד פה עם הסיוע המשפטי וכל מה שאנחנו רוצות להגיד זה שהנושא של מקלט הוא דחוף.
<אורית מרום: אי אפשר להמתין יותר משבוע –שבועיים - - -
<ברכה שפירא: 18 מקומות גם לא פותר את הבעיה.
<ברכה שפירא: יש לנו כבר היום 32.
<ברכה שפירא: אם 12 נמצאות ב "סהרונים" ו – 20 נמצאות אצלי - - -
דוד צור: יותר טוב מכלום, לא?
<תמי סלע: אבל השאלה היא – גם בתקופה שהן נמצאות במקלט אם הן מוכרות כקורבנות סחר, למה הן לא זכאיות, לפגישה עם עובדת סוציאלית, לשירותים רפואיים?
<ברכה שפירא: אין להן גם אישור עבודה.
<ברכה שפירא: אנחנו מדברות פה על נשים שמשפחותיהן שילמו כופר, לפעמים של 30 או 40 או אפילו 80 אלף דולר, כולם מכרו את הבתים שלהם באריתריאה כדי להוציא אותן מסיני.
<ברכה שפירא: מתוך קבוצות של 10 רק אחת שרדה, כי היא היתה היחידה שיכלה לשלם את הכופר.
<ברכה שפירא: היא מגיעה לארץ עם לחץ אדיר עליה מבחינה כלכלית.
<ברכה שפירא: היא מגיעה לפה והמשפחה מתחילה להפעיל כספים – איפה הכסף.
<ברכה שפירא: היא נמצאת במדינה בלי אישור עבודה בכלל, בלי אפשרות לעבוד, בלי אפשרות אפילו לפרנס את עצמה וגם להתחיל להשתקם באיזושהי צורה.
<אורית מרום: חשוב לצין שלמשרד הרווחה יש את הכלים ואת היודע המקצועי.
<אורית מרום: המקלט קיים, נשות המקצוע שעובדות שם יודעות, ובכל זאת – אנחנו הכתובת היחידה.
יפעת קריב: זה לוקח אותי, עושה לי דז'ה וו .
יפעת קריב: בשנת 2000 ישבתי כאן כעובדת סוציאלית בשולחן הזה, ואז ייצגתי את עמותת "עלם" ואת ""ערים בלילה" עם תכנית שעבדתי בפיתוח שלה, ודיברנו על התופעה ועל הסחר.
יפעת קריב: היום, 12 שנים אחר כך, אני רוצה קודם כל לומר - באמת כל הכבוד לכל העוסקים במלאכה.
יפעת קריב: חלק מהעוסקים היו גם בדיונים בשנת 2000 עם זהבה גלאון, כשרק התחלנו לשים על סדר היום של מדינת ישראל את נושא הסחר בנשים.
יפעת קריב: חלק מהאנשים הם באמת אותם אנשים.
יפעת קריב: אבל לראות לאורך עשור שתופעה שהכנסת לקחה והובילה צומצמה בצורה מאד משמעותית, המשטרה נכנסה לזה בצורה משמעותית, בתי המשפט, הפרקליטות – אנחנו רואים פה שינוי שהרבה פעמים אנחנו לא רואים.
יפעת קריב: במעט מאד דיונים אני זוכה להסתכל אחורה ולהגיד – עשינו משהו.
יפעת קריב: ישראל מובילה בתופעה של המאבק בסחר נשים ובזנות, אבל חד משמעית זה לא מספיק.
יפעת קריב: אני רצתי בזמנו בגן החשמל, בבורסה, ישבתי עם אנשים ונפגשתי אתם, אז זה היה נווה תרצה, ראיתי את המקרים המאד קשים ואז לא ידענו איך להתמודד בכלל עם התופעה, והיום אנחנו נמצאים במקום אחר לגמרי.
יפעת קריב: אבל לוועדה הזו יש עוד הרבה הרבה מה לעשות.
יפעת קריב: אורית זוארץ הובילה את זה, וח"כים אחרים.
יפעת קריב: מירב, אני רוצה להוסיף לדברים שאמרת בהתחלה – אני חושבת שיש להרחיב את התופעה מסחר לנשים לתופעת הזנות.
יפעת קריב: אם תוקם תת ועדה גם בכנסת הנוכחית כמו שהיתה בכנסות הקודמות היא צריכה להתייחס לא רק לסחר בנשים אלא גם לתופעת לזנות.
יפעת קריב: ואם אני אתחבר למה שאמרת – בכלל, לגופה של האישה ולמעמדה, לקניינה.
יפעת קריב: רק השבוע ישבה אתי כאן בכנסת אישה שיצאה מ-20 שנות עבדות אצל בעלה, נישואין מאד קשים, הרבה מאד הריונות, הרבה מאד הפלות, 10 ילדים שנשארו, כתוצאה מזה, אונס בלתי פוסק, אלימות פיזית ונפשית, ובעלה פשוט אסר אותה אצלו במערכת הנישואין.
יפעת קריב: רק עכשיו היא מתחילה לצאת ולהבין שיש עולם חוץ מאותו כלא שהיא היתה בו ב-20 השנים האחרונות.
יפעת קריב: אני חושבת שיש מקום להרחיב את זה, יש הרבה נשים שעדיין כלואות בהרבה מאד מקומות קשים, כולל בבית.
יפעת קריב: אין בעיה להביא את הסיפור אליכם בצורה מדויקת ושתבחנו אותו, וזה רק מהשבוע האחרון.
יפעת קריב: דבר נוסף – שלאת קודם על השלטון המקומי.
יפעת קריב: כחברת מועצת עיר בעיר במרכז הארץ, בעיר שבה אני מתגוררת יש וילה שהיא בית זונות.
יפעת קריב: כחברת מועצת עיר מאד נלחמתי בתופעה הזו עד שהשתיקו אותי ואמרו לי: לראש העיר אין עניין לסגור את המקום, העבריינות שולטת במקרה הזה ובעוד כמה עסקים בעיר, היזהרי לנפשך ולילדיך, ותתעסקי בנושאים אחרים.
יפעת קריב: לפני שנה וחצי-שנתיים כשהתעסקתי בזה היו לי יותר מדי מאבקים להיאבק בהם ועזבתי את הנושא הזה.
יפעת קריב: נשמרתי לנפשי והגנתי על ילדיי.
יפעת קריב: נכון להיום בית הבושת ממשיך להתקיים בשכונה שגרים בה זוגות צעירים, ילדים, משפחות, ויש בה גני ילדים ובתי ספר.
יפעת קריב: ופה אני קוראת למשטרה: צריך לעזור לשלטון המקומי ולראות איך מתמודדים עם זה.
יפעת קריב: זו תופעה חריפה שעדיין קיימת.
יפעת קריב: אני בעצמי נלחמתי ולא הצלחתי לסגור מקום כזה, ועזבתי את זה.
יפעת קריב: לסיום, כבוד היושב ראש, אני מבקשת ממך לקחת את הוועדה הזו ולהרחיב אותה למעמדה של האישה, לנושא של הזנות, נושא הסחר בנשים.
יפעת קריב: בואו נבין שאנחנו הולכים לעוד עשור ובואו נחליט שבסופו ממגרים את התופעה, משני את מעמדה של האישה, כבעלת זכות קניין לגופה ונשמתה.
מיכל רוזין: אני אנסה להיות נקודתית.
מיכל רוזין: אני קודם כל מצטרפת לדברי חברתי, חברת הכנסת קריב.
מיכל רוזין: אני מברכת את יושבת הראש על הישיבה שהיא חשובה מאד.
מיכל רוזין: עלו פה כמה נושאים חשובים.
מיכל רוזין: הסחר באמת שינה את פניו.
מיכל רוזין: אני מצטרפת למה שאמרת, ועדת החקירה בראשותה של חברת הכנסת גלאון לאורך השנים עשתה פה עבודה, אבל בואו נודה על האמת- העבודה נעשתה כי היה לחץ אמריקאי עלינו, ולא בגלל יוזמה שלנו כך גם מתייחסים לזנות ותכף אגיע לכך.
מיכל רוזין: הסחר משנה את פניו.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים היום על קורבנות ממדינות אפריקאיות, על קורבנות שנמצאות היום בכלא, שזו תופעה בלתי נסבלת.
מיכל רוזין: אם הן לא בכלא אני מברכת אותך, ציפי, על ההישג, אני יודעת שזה מאבק לא פשוט בתוך המשרד, של דירות מעבר ומקלט נוסף.
מיכל רוזין: אבל לא נתפס שנמצאות נשים קורבנות סחר בכלא.
מיכל רוזין: בכלל לא נתפס שנשים וגברים נמצאים בכלא כי הם חיפשו מקום אחר לחיות בו, אבל זה אני שמה בסוגריים.
מיכל רוזין: אותן נשים בכלא אינן זוכות לטיפול הרפואי והרווחתי הנכון והראוי, ואם הן משוחררות, שמענו שעמותת "אסף" כורעת תחת הנטל, והם בסך הכל רצו להיות השומרוני הטוב ולעשות, במירכאות, טובה למדינה, ולעזור לאותן נשים, אבל על פי החוק זו אחריותה של המדינה.
מיכל רוזין: בנושא זנות, מה שקרה הוא שאולי הצלחנו לעצור את הסחר, אבל אין ואקום.
מיכל רוזין: בנושאים האלה אין ואקום.
מיכל רוזין: נכנסו לעניין הזה יותר נשים ישראליות, אנחנו יודעים את זה בוודאות.
מיכל רוזין: זה לא שתופעת הזנות נעצרה.
מיכל רוזין: פשוט יש יותר נשים ישראליות שנסחרות לזנות.
מיכל רוזין: כל נושא כרטיסי הביקור, החוברות – העברנו את חוק שירותי פרסום בכנסת האחרונה, גם זה היה קשה.
מיכל רוזין: הייתי בכמה ישיבות בעירית תל אביב בנושא הזה.
מיכל רוזין: הם מפילים את זה על המשטרה, המשטרה מפילה על העיריות.
מיכל רוזין: זה ממשיך כאילו אין חוק.
מיכל רוזין: צריכה להיות פה התגייסות בעניין הזה, אני מצטרפת לחברת הכנסת קריב בעניין הזה - של המשטרה, של הפרקליטות, של הרווחה ושל בתי המשפט, פשוט למגר את התופעה ועלינו המחוקק להחליט האם זנות צריכה להיות מותרת או לא.
מיכל רוזין: קודם כל, כהחלטה ערכית.
מיכל רוזין: הנושא האחרון – זנות קטינים.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים פה על הקצה הקצה של ההזנחה של שירותי הרווחה.
מיכל רוזין: אותם ילדים שהם לא במערכת – בין אם מערכת החינוך, בין אם מערכת הבריאות והרווחה, והם נמצאים ברחוב ומגיעים לזנות.
מיכל רוזין: זו תופעה שהיא כישלון אדיר של מדינת ישראל.
מיכל רוזין: על יחידת המחשב אני שומעת שנים.
מיכל רוזין: לפחות עשור.
מיכל רוזין: מתגברים, מתגברים, מתגברים.
מיכל רוזין: חברה', נכנסים היום לכל אתר וקופץ לך ילד בן 13 שמחפש, לשירותים – באמת, זו תעשייה שקיימת, היא לא צריכה להסתתר.
מיכל רוזין: אז אני יודעת שקשה, יש מחשבים פה ויש מחשבים בחו"ל, עשיתם כל מיני מבצעים שבהם תפסו כל מיני פדופילים שהזמינו ילדות בנות 12 לבתיהם.
מיכל רוזין: אפשר לעשות.
מיכל רוזין: ברור לי שמדובר בתקציבים והפניית תשומת לב לעניין.
מיכל רוזין: לכן אני חושבת שהקריאה היא לנו, לקחת את זה יותר ברצינות, ולממשלה להחליט שזה נושא שהיא מטפלת בו וממגרת אותו.
<תמי סלע: רציתי רק להעיר, בקשר למה שאמרת, על עמדת המחוקק, שצריך לשים לב איפה נמצאות היום עבירות הזנות בחוק העונשין.
<תמי סלע: יש פרק של עבירות נגד הגוף, שם נמצאות עבירות המין והסחר בבני אדם.
<תמי סלע: עבירות הזנות נמצאות בפרק שכותרתו: "פגיעות בסדרי המשטר והחברה", ליד המטרדים.
<תמי סלע: גם העונשים שלהם באותה רוח.
<מירב שמואלי: עבירות הסחר הן תחת הפרק של פגיעה בחירות.
<תמי סלע: זה פרק אחר, שגם עבירות המין הן תחת הפרק הזה.
עליזה לביא: תודה רבה, תודה לכולם.
<אמי סער: מה עם כאלה שביקשו זכות דיבור ולא דיברו?
עליזה לביא: אתם צודקים, הישיבה נקבעה לשעה וחצי.
עליזה לביא: זו ישיבה ראשונה ומאחר ואנחנו מקימים תת ועדה אז הדברים יישמעו בתת הוועדה.
עליזה לביא: אי אפשר בישיבה ראשונה אחת, מעמיקה, שבה למדנו את הנושא, לתת לכולם לדבר.
עליזה לביא: אנחנו יודעים פה כבר שעה ו-40 דקות ולכולם יש לו"ז.
<אמי סער: באנו במיוחד, הפסדנו יום עבודה - - -
עליזה לביא: את צודקת, ויש רבים שלא דיברו.
עליזה לביא: חבר הכנסת דוד צור יחליף אותי כיושב ראש הוועדה.
עליזה לביא: אני אקרא את הסיכום של החלק הזה של הישיבה.
עליזה לביא: היה מאד חשוב לנו ללמוד לעומק את הדברים, ולעשות פה סינכרון של כל המערכות.
עליזה לביא: אני יודעת שיש פה ארגונים רבים שישמיעו את דברם.
עליזה לביא: אני מבקשת לומר שהוועדה לקידום מעמד האישה מקימה ועדת משנה למאבק בסחר ונשים וזנות כפי שהיה בכנסות הקודמות.
עליזה לביא: בראש הוועדה יעמוד חבר הכנסת דוד צור.
עליזה לביא: הנושא יובא להצבעה ואישור בישיבת הוועדה הבאה.
עליזה לביא: תת הוועדה תדווח לוועדה פעם בחודשיים על הנושא, על הכשלים, על הסינכרון בוועדה, בפורום של הוועדה למעמד האישה נעשה את זה בצורה מסודרת, על פי נושא הוועדה.
עליזה לביא: אני אומרת לך ואתה יודע את זה שהנושא קרוב מאד לליבי ואני אתן את כל כובד המשקל, גם של הוועדה וגם של גופים אחרים – ראיתם את זה בפניה המידית לשר הרווחה, מאיר כהן ובהתגייסות שלו לטובת העניין.
עליזה לביא: רק שיתוף פעולה יביא לתוצאות.
עליזה לביא: נקודה שניה – הוועדה פונה לשרת המשפטים ולמנהל המכון להכשרת שופטים בדרישה לקבוע השתלמות לשופטים בנושא סחר בנשים ובזנות כדי שיכירו, ילמדו לעומק את הנושא בבואם לדון בתיקים אלה.
עליזה לביא: נקודה שלישית – הוועדה פונה לשרת המשפטים לדאוג לכך שהוועדה תקבל את הדוח שהיחידה להסכמים בינלאומיים שולחת למחלקת המדינה האמריקאית מדי שנה, ואנחנו גם נלמד אותו כאן בפורום של הוועדה כולה.
עליזה לביא: הוועדה רשמה לפניה את הודעת משרד הרווחה והשירותים החברתיים שהמחקר המלווה שהיא עורכת בנושא תופעת הזנות יושלם בעוד שנה, והיא תקיים ישיבה לשמיעת ממצאי המחקר שיושלמו ויועברו לידיעת הוועדה.
עליזה לביא: אני מודה לכל מי שהגיע.
עליזה לביא: אתם תמשיכו פה, ואני אקרא את הדברים ואלמד אותם.
עליזה לביא: תודה רבה והרבה הצלחה.
דוד צור: נשמע את מי שביקש לדבר.
<יסמין קונפינו: אני מנהלת המקלטים לטיפול בקורבנות סחר בבני אדם מטעם משרד הרווחה.
<יסמין קונפינו: רציתי בסך הכל קצת להביא נתונים לגבי המקלטים.
<יסמין קונפינו: אנחנו מדברים, קודם כל על שלוש מסגרות: על מקלט לנשים, מקלט לגברים ודירות מעבר לנשים.
<יסמין קונפינו: חשוב לי לציין שתופעת הסחר - אנחנו מדברים גם על גברים מבין מבקשי המקלט ומהגרי העבודה שמגיעים אלינו כקורבנות סחר ועבדות.
דוד צור: מוחזקים בהפרדה?
<יסמין קונפינו: כן, בוודאי.
דוד צור: שזה גם יוצר קושי במקומות מבחינת - - -
<קריאה: שני הבניינים מלאים.
<יסמין קונפינו: ויש רשימות המתנה לשני המקומות, לצערי.
<יסמין קונפינו: כיום אנחנו מדברים על 31 נשים במקלט, כשיש לנו מספר מוגבל של מקומות שמורים לעדים, עדות, ודיברנו על סחר בנשים ומדי פעם המשטרה מביאה אלינו עדות בפרשות שנחקרות בנושאים של סחר.
<יסמין קונפינו: חשוב לי לציין את זה כי תופעת הסחר עדיין קיימת.
<יסמין קונפינו: מעבר לכך יש לנו נשים קורבנות עבדות, יוצאות אתיופיה ואריתריאה.
<יסמין קונפינו: מדברים היום על כ-17 נשים שנמצאות במקלט ובנוסף, אישה ישראלית בפרשה של סחר לזנות במדינת ישראל.
<יסמין קונפינו: מעבר לכך יש לנו את דירות ההמשך, שנותנות מענה לנשים שהחלו הליך שיקומי ולמעשה המטרה היא להוליך אותם לדרך עצמאית ולסייע להם או להשתלב בקהילה במדינת ישראל, במידה ומדובר בבן זוג ישראלי או להכין אותם לתהליך של חזרה בטוחה, לכאלה שיכולות אכן לחזור, אם מדובר באתיופיה - -
דוד צור: מה לגבי אישורי עבודה?
<יסמין קונפינו: יש הסדרים מיוחדים לקורבנות סחר, לזנות, להבדיל מיוצאות אריתריאה ואתיופיה שמקבלות מכתב שנקרא "אישור מעסיק", וזה מכתב שמאפשר להן לעבוד בתקופת השהות שלהם במקלט.
מיכל רוזין: האם על הויזה שלהם רשום "ללא אפשרות לעבודה"?
<קריאה: אין להן ויזה.
מיכל רוזין: למה בעצם הן לא מקבלות ויזת שהייה עם אשרת עבודה?
<קריאה: זו שאלה למשרד הפנים.
<מיכל יוספוף: לגבי קורבנות הסחר שמגיעות מסיני, אנחנו, ברשות האוכלוסין, חושבים שזה צריך להיות דיון כלל ממשלתי ולא מדיניות רק של רשות האוכלוסין.
<מיכל יוספוף: לכן הגענו בשלב הראשון להסכמה שאותו קורבן שנמצא במקלט יקבל מאתנו אישור שהוא יוכל לעבוד ואנחנו לא נעשה אכיפה כנגד המעסיק.
<יסמין קונפינו: משפט אחרון: המקלט בהחלט עושה מאמצים כבירים כדי לקלוט את כל אותן נשים מ "סהרונים", וגם נשים ששוהות בקרב המשפחות.
<יסמין קונפינו: אני חייבת לציין שאנחנו בחודשיים האחרונים קלטנו נשים חדשות מ "סהרונים" ואנחנו כל הזמן ערוכים לקליטת נשים נוספות, ככה שאני מעריכה שעם ההרחבה הדברים ישתפרו.
מיכל רוזין: שתי שאלות הבהרה.
מיכל רוזין: אחת – למנהל האוכלוסין: האם, כאשר הן משתחררות הן מקבלות פה אשרת שהייה לשנה כפי שכתוב בחוק, עם כל סל הבריאות ועם אשרת עבודה?
מיכל רוזין: שאלה למשרד הרווחה, שאלה יותר עניינית – אני בטוחה שיש צורך, גם בעניין של תרגום, עובדות סוציאליות שצריכות לעבוד פתאום אם אוכלוסייה שונה לחלוטין, אז אולי תרחיבו, באמת, איזו הכשרה עשיתם לעניין, האם יש שיתוף פעולה עם ארגוני הסיוע לפליטים מבקשי מקלט שיש להם איזושהי מומחיות בנושא הזה?
מיכל רוזין: זו בכל זאת אוכלוסייה שונה לחלוטין.
<יסמין קונפינו: אני חייבת לציין שאני חדשה בתפקיד, רק שלושה חודשים, אבל אנחנו כן התחלנו לקיים שיתופי פעולה עם הארגונים בנושאים, והכשרות שונות בנושא זה.
<יסמין קונפינו: בנוסף, קלטנו רק לאחרונה עובדת סוציאלית דוברת אמהרית והטיפול נעשה במישרין ללא צורך בתרגום, שזה, מבחינתי, הישג אדיר.
<ציפי נחשון גליק: אבל יש תקציב לשירותי תרגום במידה וצריך.
<יסמין קונפינו: בהחלט, ויש לנו דוברת טיגרית, אנחנו גם מנהלים קבוצות עבודה וכו' וכו'.
<יסמין קונפינו: זה בהחלט בפיתוח.
מיכל רוזין: משרד הפנים לא ענה לי מה קורה כשהן משתחררות מהמקלט, מה מעמדן החוקי.
<מיכל יוספוף: הן לא מקבלות מאתנו כל מעמד.
<מיכל יוספוף: כשהם נמצאים במקלט הם מקבלים אישור מאתנו שאנחנו לא עושים אכיפה כנגד המעסיק.
מיכל רוזין: אבל יש חוק של קורבנות סחר - - -
דוד צור: זה לא חוק.
מיכל רוזין: יש נוהל של קורבנות סחר של משרד הבריאות והוועדה הבינמשרדית, שקובע שקורבנות סחר יקבלו ביטוח רפואי - - -
<מיקי דור: אני כתבתי את זה, ואכן ההנחיות האלה קיימות.
דוד צור: אז תכף נשמע, אבל זה לא קשור למשרד הפנים.
<אורית מרום: מדוע קורבנות סחר מאריתריאה לא מקבלות מה שחברותיהן, קורבנות סחר ממדינות אחרות מקבלות?
<אורית מרום: זו השאלה.
<אורית מרום: קורבנות סחר ממדינות מזרח אירופאיות מקבלות אשרת עבודה של ממש.
<אורית מרום: קורבנות סחר מאריתריאה מקבלות דף שכתוב עליו – לא נאכוף, אם הן תעבודנה, ועל פי הניסיון שלנו הדף הזה לא עובד.
<אורית מרום: השאלה היא מדוע מחלקת ההגירה לא מנפיקה אשרות עבודה.
<מיכל יוספוף: למה זה לא עובד?
<מיכל יוספוף: מי שמייצג אותן כאן זו יסמין קונפינו והיא דואגת להן לעבודה.
<מיכל יוספוף: למה זה לא עבוד?
דוד צור: מה השאלה שלך – למה הן לא מקבלות איזה מעמד אחר של קבע, או אחר?
<אורית מרום: מדוע הן לא מקבלות את אותה אשרת עבודה שמקבלת קורבן סחר ממדינה אחרת.
דוד צור: אני מניח שכיוון שמעמדם ככלל העובדים או המסתננים או העובדים הזרים או הפליטים .
דוד צור: לכן אני אומר, שבסופו של דבר הם מקבלים את האישורים מהמעסיק ולגבי מעמדם – עד שיוחלט מה מעמדם, משרד הפנים לא מתייחס אליהם שונה בעניין הזה מכלל האריתראים, הפליטים, המסתננים וכן הלאה.
דוד צור: נכון מה שאמרתי?
דוד צור: אז יכולה להיות פה אמירה שצריך להתייחס אליהם אחרת.
דוד צור: האם שקלתם את זה?
<מיכל יוספוף: אנחנו מתייחסים אליהם אחרת בתקופה שבה הן מוכרות כקורבנות סחר.
<מיכל יוספוף: אחרי שהם יוצאים מהמקלט הם כמו כל מסתנן שהגיע לארץ.
מיכל רוזין: ואלה שעדיין לא נכנסו למקלט?
<אורית מרום: אלה שנמצאות אצלנו, מגיעות למשרדי "אסף", האשרה היחידה שיש להן זה דף השחרור שלהן מבית המשפט שגם עליו יש את כל התיאורים המפורטים של מה שעבר עליהן בסיני, ועם זה הן מסתובבות למעסיק.
דוד צור: אין ספק שהסוגיה הזו של האריתראיות דורשת התייחסות בפני עצמה מהסיבה שקודם כל לא כל הרשויות התייחסו אליה, והיא תופעה קשה.
דוד צור: הן עוברות שם עינויים, התעללויות, אונס, כופר, לקיחה כבנות ערובה ועוד כהנה וכהנה, לרשות זה ששמענו גם מהמשטרה שהם אפילו לא יכולים להחיל את החוק הישראלי על העבריינים שעשו את העבירות מעבר לגדר.
דוד צור: לכן, כל הסוגיות ששמענו חייבות התייחסות.
דוד צור: נתייחס אליהן בהקדם האפשרי בדיוני תת הוועדה, בהמשך.
דוד צור: אני מניח שחברת הכנסת מיכל רוזין גם תתייחס לסוגיה בוועדה שבראשותה, הוועדה לבדיקת סוגיית העובדים הזרים.
<מיקי דור: אני סגן ראש מנהל רפואה, האחראי במשרד הבריאות על הנושא, מנהל רפואי גם של המקלט בפתח תקווה וגם של המרפאה לטיפול בפליטים בתחנה המרכזית, שהקמתי.
<מיקי דור: אנחנו נותנים, במסגרת המקלט טיפול מלא.
<מיקי דור: מישהו הדגיש פה - זה לא רק לעדות במשפטים אלא גם לקורבנות סחר שאינן עדות.
<מיקי דור: זו קביעה מלפני מספר שנים, כדי שאיש לא יוכל לראות בטיפול הרפואי - - -
דוד צור: כמה מרפאות כאלה יש?
<מיקי דור: רק אחת.
<מיקי דור: בתחנה המרכזית.
<מיקי דור: גדולה וטובה, אבל רק אחת.
<מיקי דור: גם אותה הצלחנו לקבל רק אחרי הרבה מאמצים.
<מיקי דור: במקלט ניתן טיפול רפואי מלא עם רופאת משפחה.
<מיקי דור: אי אפשר לדבר בשפה של כולם, אבל היא דוברת גם רוסית, רופאה מצוינת.
<מיקי דור: הן מקבלות טיפול רפואי מלא, שהגדרתי אותו ככל מה שיש בסל ביטוח בריאות ממלכתי, למעט טיפולי פוריות.
<מיקי דור: בהמשך קלטנו לטיפול באותה מסגרת גם את הגברים שבמקלט הסמוך לשם ואפילו הרחבנו את זה טיפה לנשים שעזבו ואיך שהוא נמצאות מחוץ למקלט וזקוקות למשהו רפואי – אז אנחנו מנסים, באותו תקציב, אותו כוח אדם, לעשות את זה.
<מיקי דור: היתה ועדה בראשותי ולפני שנה וחצי הגשנו מסקנות למנכ"ל משרד המשפטים לגבי טיפול רפואי המשכי בנשים האלה, שתישארנה בשנת שיקום.
<מיקי דור: שוב, ההמלצה העקרונית שהתקבלה היא טיפול לפי חוק ביטוח בריאות ממלכתי מלא, שוב – למעט טיפולי פוריות.