GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד צור: הדבר השלישי שאני רוצה לומר הוא דווקא לחבריי מהמשטרה.
דוד צור: אמרתי את זה גם בפעם הקודמת.
דוד צור: אחרי פסיקת בית המשפט המחוזי – גם לפני, אגב – הפרשנות שמאפשרת מעצר רק בגלל שלא מתנהגים לכאורה כמנהג המקום לא מהווה עילת מעצר.
דוד צור: צריך לעשות הכל על מנת להפריד בין הניצים אם הם קמים.
תמר זנדברג: הם לא קמים.
דוד צור: עילת המעצר לא יכולה לקום רק בגלל ששמים טלית, לא שמים טלית או מתפללים כך או אחרת.
דוד צור: עילת המעצר קמה רק בגלל הפרת סדר.
ישראל אייכלר: את המוחים אתה תעצור?
דוד צור: רק בגלל הפרת סדר.
דוד צור: את המוחים לא צריך לעצור, רק אם יש אלימות.
ישראל אייכלר: מה זה אלימות?
ישראל אייכלר: השוטרים יקבעו מה זו אלימות?
דוד צור: הרב אייכלר, אני קטן בתורה, קטן במשפטים.
<קריאה: זה התפקיד שלהם.
דוד צור: אני אומר לך כקצין משטרה לשעבר - - -
ישראל אייכלר: אתה רוצה להילחם במאות אלפי אנשים כקצין משטרה?
דוד צור: אל תאיים.
ישראל אייכלר: אני לא מאיים.
<קריאה: בית משפט פסק.
ישראל אייכלר: אתה מאיים.
דוד צור: אני בכלל לא מאיים.
ישראל אייכלר: אלימות שלטונית.
ישראל אייכלר: כקצין משטרה אתה מאיים.
דוד צור: אני אומר לאנשי המשטרה לא להיות כלי למעצרים במקום שלא קמה עילת מעצר.
עליזה לביא: בשבוע שעבר המשטרה אמרה שהיא בהמתנה.
עליזה לביא: מה שאני מבקשת כרגע זה לשמוע את עו"ד הראל גולדברג, נציג משרד המשפטים.
עליזה לביא: איפה אתם עומדים?
עליזה לביא: פנינו אליכם לפני שבוע, טרם קיבלנו תשובה.
עליזה לביא: קראנו כבר כולנו בעיתון את עמדתכם.
עליזה לביא: בבקשה, בוא תספר לנו איפה הנושא עומד.
<הראל גולדברג: גברתי היושבת-ראש, היועץ המשפטי לממשלה קיים אתמול דיון במשרד המשפטים בהשתתפות השר לשירותי דת וסגנו, רב הכותל, בכירים במשרד המשפטים והמשטרה.
<הראל גולדברג: היועץ המשפטי לממשלה קיבל החלטה בעצה אחת עם פרקליט המדינה, לאחר שהוא בחן את פסק הדין, שלא להגיש בקשה לבית המשפט העליון לערער על פסק הדין של בית המשפט המחוזי.
<הראל גולדברג: זה לאחר שקראנו את הניתוח של פסק הדין של המחוזי.
<הראל גולדברג: זה בשלב הראשון.
<הראל גולדברג: העניין הוא משפטי, הבהרת המצב המשפטי.
<הראל גולדברג: אנחנו פנינו לשר לשירותי דת ואמרנו לו שאין בכוונתנו להגיש ערעור לבית המשפט העליון.
<הראל גולדברג: פסק הדין של בית המשפט המחוזי אומר שהפרשנות לגבי האיסור על קיום טקס דתי שלא לפי מנהג המקום, שזה האיסור שקבוע בתקנות, היא פרשנות רחבה, ליבראלית, לאו דווקא בהתאם לדין ההלכתי האורתודוקסי.
<הראל גולדברג: חשוב לציין שבג"ץ הגדיר בקשה של איש המדינה לדיון נוסף בפני בית המשפט העליון.
<הראל גולדברג: זה פסק הדין שניתן באפריל 2003.
<הראל גולדברג: פסק הדין אמר שזכותן של נשות הכותל להתפלל כמנהגן ברחבת הכותל המערבי.
<הראל גולדברג: בחוות הדעת המרכזית של השופט חשין, שהיא זו שבסופו של דבר התקבלה על דעת הרוב, נאמר שכל זכות ככל זכות אחרת היא לא זכות מוחלטת, כנגדה יש זכויות נוגדות ובנסיבות כאלו צריך לאזן בין הזכויות.
<הראל גולדברג: בית המשפט אמר בפסקה אחת לפני האחרונה של פסק הדין שבנסיבות כאלו מן הראוי כי נשות הכותל יתפללו באתר קשת רובינסון, בכפוף לכך שהממשלה תפעל להכשיר את האתר תוך 12 חודשים מיום פסק הדין.
<הראל גולדברג: זה היה פסק הדין של בית המשפט העליון.
<הראל גולדברג: היועצים המשפטים לממשלה לאורך השנים הבינו את פסק הדין בצורה חדה וברורה, משרד המשפטים לאורך השנים הבין את פסק דין כך שנשות הכותל בנסיבות אלו מנועות מלקיים תפילה כמנהגן ברחבת הכותל המערבי.
<הראל גולדברג: בא בית המשפט המחוזי לפני כשבועיים ואמר את דברו בצורה ברורה, לכן פנה היועץ המשפטי לממשלה לשר לשירותי הדת.
דוד צור: האם זאת עבירה על חוק העונשין?
דוד צור: האם קמה עילת מעצר?
<קריאה: בית המשפט כתב שלא.
תמר זנדברג: לא הוגש כתב אישום למרות המעצרים האלה.
<הראל גולדברג: היועץ המשפטי לממשלה הבהיר את המצב המשפטי לשר לשירותי דת.
<הראל גולדברג: על בסיס זה השר לשירותי דת הודיע על כוונתו לבחון תיקון של התקנות.
<הראל גולדברג: הנוסח של טיוטת התיקון תוצג בפנינו לאחר שיתקיים הליך סדור שבמסגרתו יישמעו המניעים של העניין, עמדת הרבנים הראשיים לישראל ויתר הצדדים המעורבים בנושא.
<הראל גולדברג: אנחנו נבחן את התקנות ונציג את עמדתנו המשפטית בפני השר.
מיכל רוזין: מה בינתיים?
מיכל רוזין: מה ההנחיות של היועץ המשפטי לממשלה עד שיהיו תקנות?
<הראל גולדברג: מדינת ישראל היא מדינת חוק על כל אורגניה השונים, היא כפופה להחלטת בית המשפט המחוזי.
<הראל גולדברג: זה מה שיהיה בינתיים.
עליזה לביא: נציג המשטרה, בשבוע שעבר שמענו שאתם בהמתנה.
עליזה לביא: מה יקרה מבחינת
עליזה לביא: כם ביום שישי?
עליזה לביא: מה ההנחיות שאתם קיבלתם?
<מיכה פרנקנבורג: לאור הפסיקה של בית המשפט המחוזי וכל עוד לא תוקנו התקנות אנחנו לא נפעל ביום שישי הקרוב בניגוד לפסיקת בית המשפט המחוזי.
<מיכה פרנקנבורג: המשמעויות הן ברורות.
<מיכה פרנקנבורג: אנחנו לא נמנע מנשות הכותל את התפילה כמנהגן, לפחות בכל מה שקשור לטלית ולתפילין.
עליזה לביא: לקדושה, לכל מה שדיברנו, למכתבים שקיבלתי.
<מיכה פרנקנבורג: לגבי ספרי התורה הסטטוס שונה.
<מיכה פרנקנבורג: לגבי ספרי תורה יש תקנה ספציפית של רב הכותל.
<אנדי סאקס: אין רב הכותל, יש הממונה על המקומות הקדושים.
<מיכה פרנקנבורג: נכון.
<מיכה פרנקנבורג: רב הכותל הוא הממונה על המקומות הקדושים.
<מיכה פרנקנבורג: התקנה מונעת הכנסת ספרי תורה מבחוץ.
<קריאה: נוכל לספק להן ספרי תורה.
<מיכה פרנקנבורג: זה כבר לא בגזרה שלנו.
<מיכה פרנקנבורג: זה מול הממונה.
ישראל אייכלר: האם אתם תאפשרו, אדוני, את זכות המחאה ואת זכות הצעקה של המתפללים במקום?
תמר זנדברג: מה, אתם מתכוונים לפגוע בקדושת המקום?
ישראל אייכלר: אני שאלתי שאלה את המשטרה.
מיכל רוזין: הוא קורא לשפיכות דמים.
ישראל אייכלר: רוב השוטרים הם יהודים מאמינים שבאים לשם באמונה.
ישראל אייכלר: אני שואל אם הם יאפשרו את זכות המחאה, את זכות ההפגנה ואת זכות הצעקה של היהודים שמתפללים שם.
<קריאה: אנחנו לא יהודים?
<מיכה פרנקנבורג: אנחנו נאפשר את זכות המחאה בהתאם לדין.
ישראל אייכלר: אתם תתנו הוראה לשוטרים לא לפגוע באנשים שמוחים לא באלימות אלא צועקים בצעקה גדולה?
<מיכה פרנקנבורג: המשטרה פועלת במחאות לפי כללים.
<מיכה פרנקנבורג: יש כללים סדורים להגשת בקשות למחאה.
<מיכה פרנקנבורג: כמובן שהכותל פתוח לכולם, לכל מי שרוצה להתפלל.
ישראל אייכלר: אין לו זכות לזעוק?
<מיכה פרנקנבורג: יש את הכללים הרגילים.
<מיכה פרנקנבורג: אף אחד לא מונע מאף אחד לזעוק.
ישראל אייכלר: יכול להיות שיבואו אנשים ויבקשו מהמשטרה להכות במתפללים כדי - - -
עליזה לביא: עו"ד פרנקנבורג, לפי המידע שמגיע אלי וברשתות החברתיות אני רואה יוזמות שונות וקריאות של רבנים לנשים ולגברים לבוא לרחבת הכותל.
עליזה לביא: אני צופה שיגיעו המונים לכותל.
עליזה לביא: השאלה אם אתם ערוכים לזה וגם להגן על נשות הכותל.
עליזה לביא: אני חרדה למציאות.
עליזה לביא: אני מבקשת שיתאפשר להן להתפלל על פי הנחית השופט סובל.
תמר זנדברג: בחודש הקודם הגנו על תפילה של 1000 יהודים.
עליזה לביא: בחודש הקודם לא הייתה פסיקת בית משפט.
עליזה לביא: עכשיו יש לנו פסיקה.
עליזה לביא: אני רוצה לדעת אם המשטרה ערוכה.
ישראל אייכלר: אתם לוחצים על המשטרה להכות במתפללים.
עליזה לביא: אנחנו לא לוחצים.
ישראל אייכלר: האם יאפשרו את זכות הצעקה והמחאה ללא אלימות?
<מיכה פרנקנבורג: אנחנו נבצע הערכת מצב.
<מיכה פרנקנבורג: בוחנים אצלנו באופן שוטף את כל המידעים המודיעיניים, את כל ההודעות מכל הגורמים.
<מיכה פרנקנבורג: כל הזמן מתבצעת הערכת מצב.
<מיכה פרנקנבורג: תתבצע הערכת מצב סמוך לתפילה ביום חמישי, במידת הצורך גם ביום שישי בבוקר.
<מיכה פרנקנבורג: אנחנו ניערך בהתאם.
<אנדי סאקס: הוא יכול לעצור את האישה שמביאה ספר תורה או קוראת - - - ?
עליזה לביא: קיבלנו תשובה.
מיכל רוזין: חבל, חבר הכנסת אייכלר ורב הכותל, שאתם בוחרים לצאת אחרי ששמענו אתכם בקשב רב.
מיכל רוזין: חבל שאתם לא מקשיבים גם לנו.
מיכל רוזין: אולי זה חלק מהבעיה העיקרית.
ישראל אייכלר: את רוצה מלחמה.
מיכל רוזין: אתה הרגע אמרת שתעודד אנשים לבוא ולעשות פרובוקציה.
מיכל רוזין: כרגע אמרת את זה בקולך.
מיכל רוזין: אתה מאשים אותנו במלחמה?
מיכל רוזין: יוסי גמזו כתב בשירו: "יש אנשים עם לב של אבן, יש אבנים עם לב אדם".
מיכל רוזין: זה בהחלט מזכיר.
מיכל רוזין: כשאני שומעת את הרב אייכלר נפשי באמת סוערת, כי התחושה היא שאין פה בעיה משפטית – זה הוכרע בצורה ברורה לפני שבועיים – אין פה בעיה הלכתית, שאת זה אנחנו שומעים שוב ושוב, אלא מדובר פה בהתעקשות פוליטית שלא מביאה לקירוב לבבות.
מיכל רוזין: היא מביאה להרחקה והדרה של נשים מרחבת הכותל.
מיכל רוזין: זה לא רק העניין של שני שליש ושליש, אלא בכלל של נשים מרחבת הכותל.
מיכל רוזין: מדובר פה על הדרה של קבוצות שלמות מרחבת הכותל.
מיכל רוזין: זה רק סמל להדרת קבוצות שלמות מהיהדות.
מיכל רוזין: עושים לנו מבחנים.
מיכל רוזין: כמו שעושים מבחני נאמנות לאזרחות, עושים לנו מבחני נאמנות ליהדות - מי יהודי, מי לא יהודי, כמה פעמים התפללת, כיצד ואיך.
מיכל רוזין: אני קוראת מפה למשרד המשפטים ולשר בנט לא ליצור מעקפים להחלטות המשפטיות.
מיכל רוזין: אני מקווה שהכוונה בתיקון התקנות החדשות היא לא ליצור מעקף שיעקוף את החלטת בית המשפט, יקשה על הרחבת הכותל, על הוספת רחבה שוויונית ויעודד את הדרתן של נשות הכותל מרחבת הכותל ותפילתן.
מיכל רוזין: אני קוראת לשר בנט ולמשרד המשפטים להימנע מכך לאלתר.
מיכל רוזין: אנחנו כולנו נהיה שם ביום שישי בבוקר על מנת לתמוך באי הדרת נשים מהכותל, בתפילה שוויונית.
מיכל רוזין: אני קוראת לכל חברות הכנסת וחברי הכנסת להתייצב איתנו.
גלעד קריב: אני לא אתייחס לדברים שנאמרו ביחס לעבר מפאת קוצר הזמן.
גלעד קריב: אני כן רוצה להביע את הערכה בשם התנועה בארץ והתנועה בחו"ל למר שרנסקי.
גלעד קריב: זאת לא הפעם הראשונה שהוא מנסה להוביל שיח יהודי רחב משתתפים בסוגיות על השולחן.
גלעד קריב: אני באותה נשימה מביע את הערכתנו הגדולה כתנועה לנחישות ולאמונה של נשות הכותל, שמגיעות מזרמים שונים ומחוגים שונים.
גלעד קריב: במשך שנים ארוכות שבהן תשומת הלב של כולנו – חילונים, מסורתיים, רפורמים, קונסרבטיבים – הייתה למקום הזה יותר נמוכה, הן התעקשו על חשיבותו.
גלעד קריב: זה לא מן הפה אל החוץ.
גלעד קריב: כל מתווה שיימצא ויסוכם על דעת הזרמים ועל דעת הנציגים הרשמיים, צריך לקחת בחשבון גם את הצרכים של הקבוצה החשובה והמיוחדת הזאת.
גלעד קריב: מושג מנהג המקום מעולם לא שיקף רק את ד' אמותיו של אתר הכותל.
גלעד קריב: בוודאי יושבת-ראש הוועדה יותר ממני יכולה להעיד איך בתוך היהדות האורתודוקסית, בתוך הקהילות הציוניות הדתיות מנהג המקום של ימינו ביחס לתפילת נשים הוא לא מנהג המקום של שנות ה-80.
גלעד קריב: בשנים האחרונות מתחוללת רפורמה או מתחולל תהליך מאוד משמעותי בתוך חוגיה של האורתודוקסיה ביחס למנייני נשים, לתפילות נשים.
גלעד קריב: כשדנים במנהג המקום של ימינו באתרים המקודשים לעם היהודי, צריך להפנות מבט אל מנהגן של התנועות הלא אורתודוקסיות לתפילה מעורבת.
גלעד קריב: זה בוודאי ב-200 השנים האחרונות מנהג המקום ברוב קהילות העם היהודי מבחינה מספרית.
גלעד קריב: גם בתוך האורתודוקסיה מנהג המקום של ימינו זה לא מנהג המקום של שנת 67.
גלעד קריב: לגבי המתווה שמוצע על ידי מר שרנסקי.
גלעד קריב: אכן התנועה הרפורמית הביעה הסכמה עקרונית להתקדם בדיונים.
גלעד קריב: חשוב לי כאן להבהיר - הדבר בוודאי ידוע למר שרנסקי – ולחדד את העניין.
גלעד קריב: אנחנו הצגנו ועדיין מציגים 5 עקרונות להתקדמות.
גלעד קריב: חלקם הוזכרו על ידי מר שרנסקי.
גלעד קריב: צריכה להיות רחבה שוויונית מבחינה טופוגרפית, מבחינת גודל וכו'.
גלעד קריב: הרחבה הזאת חייבת להיות פתוחה לציבור בדיוק כמו הרחבה המסורתית במשך 24 שעות ולאורך כל השבוע.
גלעד קריב: אנחנו מדברים על אתר לאומי אחד שיש בו 2 רחבות תפילה.
גלעד קריב: הדבר רלוונטי גם לכניסה.
גלעד קריב: לא כניסות נפרדות, לא גדרות.
גלעד קריב: האדם מישראל ומהתפוצות ייכנס לאתר הכותל ויבחר אם הוא רוצה לגשת לרחבה פלורליסטית, ישראלית, שוויונית – יהיה שמה אשר יהיה – לרחבה עם מחיצה, או להיוותר ברחבה הציבורית ובכלל לא להתקדם לעבר רחבות התפילה.
גלעד קריב: זה אתר אחד.
גלעד קריב: העיקרון הזה חייב לחול גם לגבי הגוף שינהל את האתר הלאומי.
גלעד קריב: אין לנו כתנועה רפורמית שום רצון לנהל את מה שיקרה ברחבת התפילה האורתודוקסית.
גלעד קריב: זה יהיה עניינו של רב הכותל.
גלעד קריב: באותה מידה אני לא מצפה שרב הכותל יתערב בהסדרי התפילה של הקהילות השוויוניות.
גלעד קריב: חייב להיות גוף אחד שעומד מעל רחבות התפילה.
גלעד קריב: הוא הגוף שמנהל את אתר הכותל המערבי.
גלעד קריב: זה הגוף שיקבע האם באתר הכותל המערבי תהיה פינת הנצחה לנופלים בקרב על שחרור הכותל, אותם אלה שנמצאים בגבעת התחמושת.
גלעד קריב: אין היום אזכור לזכרם ברחבת הכותל המערבי מסיבה כזאת או אחרת.
גלעד קריב: אם הגוף הזה יהיה הקרן למורשת הכותל המערבי, אחד מתנאי העסקה חייב להיות שינוי הרכב הקרן למורשת הכותל המערבי כך שישקף את כל חלקי העם היהודי ואת כל החוגים במדינת ישראל.
גלעד קריב: אפשר גם להחליט שהקרן למורשת הכותל המערבי מנהלת את רחבת התפילה האורתודוקסית, ומוקם גוף ממשלתי ציבורי חדש שעומד מעל הגופים שעושים רגולציה דתית לרחבות התפילה.
גלעד קריב: עיקרון אחרון הוא החזרת האופי הממלכתי, הלאומי, הישראלי, הציוני לרחבה הציבורית של הכותל כך שטקסי הענקת תעודות הזהות של העולים יחזרו לרחבת הכותל, הטקסים של צה"ל - בתיאום כמובן - יתקיימו שם ללא כל אלמנט של הפרדה.
גלעד קריב: המקום צריך להיות המקום של הציבור היהודי בישראל.
גלעד קריב: הערה אחרונה לגבי תקופת הביניים.
גלעד קריב: אני לא אכנס לעניינים המשפטיים.
גלעד קריב: בדיון התקשורתי נשכחה העובדה ששר הדתות אינו יכול להתקין תקנות על פי חוק השמירה על המקומות הקדושים בלי חתימת שרת המשפטים.
גלעד קריב: לאור דבריה של שרת המשפטים בשבוע שעבר במליאת הכנסת אני די אתפלא אם היא תחתום על תקנות - זה בניגוד לפסיקת בית המשפט המחוזי שהמדינה בחרה לא לערער עליה - שמשנות את הסטטוס קוו המשפטי הנוכחי בכנסת.
גלעד קריב: זה עניינה.
גלעד קריב: אני אומר מבחינת התנועה הרפורמית.
גלעד קריב: לא יכול להיות מצב שבו מזמינים אותנו להתדיינות ותוך כדי פועלים בדרך משפטית לפגיעה בעקרונות יסוד של פלורליזם וחופש דת.
גלעד קריב: ממשלת ישראל תצטרך להחליט אם היא בהנהגת או בהובלת ראש הסוכנות מתקדמת לעבר דיון, פשרה, שיח, או שפניה לפעולה חד צדדית באמצעות חקיקה.
גלעד קריב: אם תהיה פעולה תחיקתית אנחנו נעתור כנגדה לבג"ץ, כיוון שזאת רק תחיקת ממשלה ולא חקיקה ראשית בכנסת.
גלעד קריב: אם תהיה הליכה בכיוון הזה לא נוכל באותה עת ובאותה נשימה להמשיך להתדיין עם אותם גורמים על מתווה של פשרה.
תמר זנדברג: אני רוצה להצטרף לתודות לוועדה על הדיון המעמיק ולתודות ליושב-ראש הסוכנות על הכניסה שלו.
תמר זנדברג: כמו ששמענו מחבר הכנסת הרצוג, העניין מלווה את הממשלה הרבה שנים.
תמר זנדברג: אין ספק שמדובר בכוחות יצירתיים חשובים.
תמר זנדברג: זה לא דיון ראשון שאנחנו מקיימות בנושא.
תמר זנדברג: כל פעם כשאנחנו מקיימות דיון יש מציאות חדשה.
תמר זנדברג: בשבוע שעבר קיימנו אותו מיד אחרי פסיקת בג"ץ.
תמר זנדברג: היום אנחנו מקיימות את הדיון אחרי ההודעה – אני מנסה להיזהר בלשוני, לכן אני אכנה אותה רק המוזרה – מאתמול/היום.
תמר זנדברג: ההודעה הייתה מטעם היועץ המשפטי לממשלה.
תמר זנדברג: היא עברה בעצם לפתחו של שר הדתות ושר הכלכלה, יושב-ראש הבית היהודי בנט.
תמר זנדברג: אני בשבוע שעבר נפגשתי עם קבוצה של דיפלומטים מחו"ל.
תמר זנדברג: הם שאלו אותי על נושא הפלורליזם בישראל.
תמר זנדברג: נתתי את הדוגמה הזאת.
תמר זנדברג: כשיצאתי מהישיבה הקודמת כאן אמרתי שאנחנו מתקרבים לעבר - יש כל הזמן שינויים - יותר פלורליזם יהודי במדינת ישראל.
תמר זנדברג: אני יושבת כאן עם תחושה שהאווירה מאתמול בערב להיום בבוקר משיגה אותנו המון המון המון זמן אחורה.
תמר זנדברג: אני רוצה לומר בזהירות אבל עם זאת בצורה נוקבת, שהתחושה שלי מכל העיסוק בנושא בשבועות האחרונים זה שממשלת ישראל - היא גוררת אחריה גם את המשטרה, לצערי, אולי לא מרצונה, אולי אפילו בבלי דעת עד הסוף - מכפיפה את עצמה לזרם אחד ביהדות שמיוצג על ידי רב הכותל.
תמר זנדברג: רב הכותל - אני מצטערת שהוא יצא כי רציתי להגיד את הדברים בפניו –מייצג זרם מסוים.
תמר זנדברג: הוא קיבל מנדט ממדינת ישראל.
תמר זנדברג: זה ביטוי של חוסר הפרדת הדת מהמדינה.
תמר זנדברג: הוא קיבל את המנדט לקבוע מה מנהג המקום.
תמר זנדברג: עכשיו אנחנו שומעים כאן חוות דעת משפטיות שאמורות להיות אזרחיות, פוליטיות, אין להן שום קשר לדת עצמה, שמכפיפות את עצמן לעמדה של זרם מסוים, ממש לא הזרם הכי פלורליסטי וגם לא הזרם הכי מתירני, אלא להיפך.
תמר זנדברג: זה אחד הזרמים הקיצוניים.
תמר זנדברג: חברת הכנסת עליזה לביא וחברת הכנסת רות קלדרון מבינות טוב ממני בפלורליזם יהודי.
תמר זנדברג: הדיון שמסתמן כאן הוא שמוסדות המדינה האזרחיים מכפיפים את עצמם, אם מפחד, אם מחוסר תשומת לב – אינני יודעת, אני לא רוצה לייחס כוונת זדון – לזרם יהודי שהוא אחד השמרנים והקיצוניים שקיימים ביהדות.
תמר זנדברג: זה לב העניין.
תמר זנדברג: לזה אנחנו כולנו – חילוניות, יהודיות, לא יהודיות, אורתודוקסיות, רפורמיות – צריכים לתת את הדעת.
תמר זנדברג: היהדות שייכת לכולם, קודם כל לאלה שמקיימות אותה.
תמר זנדברג: זאת לא אני.
תמר זנדברג: אני כאן בשבילכן.
תמר זנדברג: אני כאן מתוך סולידריות.
תמר זנדברג: אני קוראת לך, יושב-ראש הסוכנות, לתת את דעתך ועמדתך להסדר הביניים.
תמר זנדברג: אנחנו נתאחד כולנו סביב המתווה שלך.
תמר זנדברג: תעזור לנו שבתקופת הביניים נוכל לקיים את התפילה בשקט, בכבוד ובצורה הראויה.
<ענת הופמן: שוב תודה על המשך הדיון.
<ענת הופמן: אני חושבת שהתהליך שלך, נתן שרנסקי, הוא תהליך מבורך.
<ענת הופמן: אתה אדם מיוחד במינו.
<ענת הופמן: באמת התגלגלה לך שעת חסד להיות זה שמוביל אותו.
<ענת הופמן: המתווה שלך, שיושלם בעתיד הפחות נראה לעין, נראה מבטיח ויצירתי.
<ענת הופמן: אנחנו לגמרי בעד.
<ענת הופמן: תקופת הביניים – חברת הכנסת זנדברג אמרה את זה מצוין – היא דבר שיכול לשבור את האפשרות להגיע למתווה הזה בעתיד.
עליזה לביא: נשות הכותל מסכימות למתווה?
עליזה לביא: אני רוצה שהדברים יהיו ברורים.
<ענת הופמן: אנחנו לא רואות כרגע את המתווה הזה בעין.
עליזה לביא: התכנסנו ללמוד.
<ענת הופמן: אנחנו נשים קטנות דעה.
<ענת הופמן: רק איכפת לנו ראש חודש סיוון, אחר כך תמוז, אחר כך אב ואחר כך אלול.
<ענת הופמן: אנחנו רוצות לדעת מה יקרה לנו עכשיו.
<ענת הופמן: אנחנו עוד לא רואות את המתווה הזה בעיניים.
<ענת הופמן: אנחנו לא יודעות את מי ימכרו בדרך, מה יציעו לנו.
<ענת הופמן: אנחנו יודעות מה אנחנו רוצות להשיג.
<ענת הופמן: הדברים שאנחנו רוצות ברורים מאוד.
<ענת הופמן: כל אחד יכול לפתוח באתר.
<ענת הופמן: אנחנו רוצות להתעטף בטלית, לקרוא בתורה, להתפלל בקול רם, להניח תפילין ולהתחיל בת מצוות להרבה מאוד ילדות שרואות את האח, את הדוד שלהן ולהן אין אפשרות.
<ענת הופמן: לזה אנחנו רוצות להגיע.
<ענת הופמן: שמענו הרבה לגבי כמה צריך להיזהר ברגשותיהם של אחרים.
<ענת הופמן: על הרגשות של נשות הכותל לא מדברים, מה זה 24 שנים לבוא ולחטוף, מה זה להיות למשל ולשנינה.
<ענת הופמן: אנשים הכי מרכזיים בתחום הדת בישראל יודעים מה קורה בתוך הלבבות של נשות הכותל.
<ענת הופמן: הם אומרים שאנחנו פה בשביל פרובוקציה.
<ענת הופמן: תגידו לי למה אישה בהריון תקום באמצע אינתיפאדה ותבוא ב-06:00 לכותל.
<ענת הופמן: רק בשביל פרובוקציה היא תעשה את זה במשך 24 שנים?
<ענת הופמן: אנחנו התחלנו בתור נשים לא נשואות.
<ענת הופמן: אנחנו עכשיו סבתות.
<ענת הופמן: אנחנו חשבנו שלילדות שלנו תהיה בת מצווה.
<ענת הופמן: עכשיו אנחנו לא יודעות אם לנינות שלנו תהיה בת מצווה.
<ענת הופמן: בזמן שהרב ישן שנת ישרים במיטתו אני הייתי בבית המעצר על הרצפה עם 3 פושעות, כבולה בידיים וברגליים אחרי חיפוש גופני.
<ענת הופמן: על מה אנחנו מדברים?
<ענת הופמן: זה מאוד פגע ברגשותיי.
<ענת הופמן: לגבי הפרובוקציה.
<ענת הופמן: נפגשנו עכשיו עם השר נפתלי בנט.
<ענת הופמן: לזכותו ייאמר שזאת הפעם הראשונה ששר דתות – זאת באמת פוליטיקה חדשה – מזמין אותנו לדבר.
<ענת הופמן: נפלא.
<ענת הופמן: לא רק זה, הוא גם שמע.
<ענת הופמן: הוא שאל אותנו איזו מחווה אנחנו יכולות לעשות בראש החודש הקרוב כדי להוריד את הלהבות.
<ענת הופמן: הסכמנו לא להביא את ספר התורה שלנו.
<ענת הופמן: זה כואב לנו, כי ראש חודש סיוון זה חודש מתן תורה, היינו שם.
<ענת הופמן: היינו רוצות להביא את ספר התורה.
<ענת הופמן: אנחנו עושות מחווה.
<ענת הופמן: אני רוצה לדעת איזו מחווה עושה הצד השני.
<ענת הופמן: אני קוראת באינטרנט, בפייסבוק שיש פנייה לנשים לבוא להפגין נגדנו.
<ענת הופמן: כתוב שם שכל זה בהסכמה של הרב רבינוביץ.
<ענת הופמן: "צלצלו אליו", כותבת שם הכותבת, "ותראו".
עליזה לביא: ראיתי את האי-מיילים, הם גם הגיעו אלי.
<ענת הופמן: יחליט הרב אם הוא כאיש ציבור מקבל שכר ממני, או שהוא עוסק בהתרת דמנו.
נחמן שי: הוא צריך להישאר בדיון, הוא לא יכול ללכת.
נחמן שי: זה לא יכול להיות שדיון כזה יתנהל בלעדיו.
נחמן שי: מה בוער לו?
<ענת הופמן: את המנגינה הזאת אי אפשר להפסיק.
<ענת הופמן: העולם היהודי נמצא שם כבר.
<ענת הופמן: ישראל צריכה להחליט אם יגררו אותה בשערותיה, צועקת נגד הסחף הזה שקורה ביהדות היום, או שהיא זאת שתוביל את המהלך הזה.
<ענת הופמן: נלך בעקבותיו של נתן שרנסקי שאומר: "בואו נוביל את הדבר החשוב הזה".
נחמן שי: אני החמצתי חלק מהדיון, אבל אני מכיר את הסוגיה.
נחמן שי: אני מאוד מתקומם על ההחלטה מאתמול של היועץ המשפטי לממשלה יחד עם השר בנט.
נחמן שי: אמנם הוא נפגש איתכם והוא מייצג פוליטיקה חדשה, אבל בעניין הזה הוא מייצג פוליטיקה מאוד ישנה.
נחמן שי: בעיניי היא גם מכוערת.
נחמן שי: אם הוא רוצה לאתגר את בית המשפט המחוזי, שילך לבית המשפט העליון לקבל החלטה בשאלה אם החלטת בית המשפט המחוזי הייתה נכונה או לא נכונה.
נחמן שי: מה שהוא מנסה לעשות זה להתחכם להחלטת בית המשפט המחוזי, לחזור לשיטה אחרת שתכליתה בסופו של דבר למנוע את המשך תפילת הנשים ליד הכותל.
נחמן שי: אני לא מופתע מהיועץ המשפטי לממשלה.
<הראל גולדברג: חבל, אדוני, שלא היית כאן כשהצגתי את הדברים בשם היועץ המשפטי לממשלה.
<הראל גולדברג: הדברים הוצגו קצת אחרת מכפי שאתה מציג אותם.
נחמן שי: מהתרשמותי אני מביע את דעתי.
נחמן שי: אני אשמח ללמוד ממך דברים אחרים.
נחמן שי: אני חושב שהחלטת בית המשפט המחוזי הייתה מספקת כדי לפתוח פרק חדש בסוגיה הזאת, לא לחזור ולמצב את הדברים במקום שהם היו.
נחמן שי: לדעתי גם לא נכון שהם היו באותו מקום.
נחמן שי: אני אשמח לשמוע ממך.
נחמן שי: הפתרון שמציע יושב-ראש הסוכנות הוא פתרון סביר ומעניין.
נחמן שי: אני לא יודע מה מידת הישימות שלו, כי גם הוא ייתקל במוקדם או במאוחר בקשיים.
נחמן שי: צריך, לדעתי, לתת לו הזדמנות.
נחמן שי: זה לא צריך לבוא במקום ההתקדמות בערוץ המרכזי הזה, שהוא הערוץ החשוב ביותר וצריך לתת לו פתח.
נחמן שי: היוזמה הזאת שנתן שרנסקי מוביל אותה היא יוזמה חשובה.
נחמן שי: צריך לבדוק אותה עד הסוף, אסור לפסול אותה מראש.
נחמן שי: תמיד יימצא מישהו שיגיד שהיא לא מתאימה לו.
נחמן שי: אנחנו ספקנים, זה בסדר, אבל אני חושב שצריך לגבות את המהלך הזה ואת המאמץ הזה.
נחמן שי: אני שמח שיושב-ראש הסוכנות מוביל אותו.
<אנדי סאקס: אני רוצה להודות לחבר הכנסת הרצוג על כל המאמצים וגם למר שרנסקי לא רק על המאמץ הזה אלא גם על המאמץ לקדם את הנושא של מעורבות יהדות העולם בנושא של גיור ופלורליזם באופן כללי.
<אנדי סאקס: אני חושב שמה שהוא מציע זה צעד ענק, זה צעד קדימה.
<אנדי סאקס: זה חשוב לא רק לכל הזרמים בעולם, אלא לאזרחי מדינת ישראל, בין שהם מבינים בזה או לא.
<אנדי סאקס: היום אנחנו כבר ביטלנו את השתתפות מקהלת צה"ל ביום הזיכרון בגלל שירת נשים.
<אנדי סאקס: אנחנו כבר העברנו, כמו שאמר עו"ד גלעד קריב, את הנפקת תעודות הזהות למקומות אחרים.
<אנדי סאקס: הגיע הזמן להחזיר את רחבת הכותל ואת הכותל כולו לאזרחי המדינה וליהדות העולם.
<אנדי סאקס: בזמן שאנחנו מנסים לקרב את יהדות התפוצות למדינת ישראל על ידי " נפש בנפש", "תגלית" ועוד, אתם לא יודעים איזה נזק אנחנו עושים בכל מה שיוצא בתקשורת העולמית.
<אנדי סאקס: לא רק בתקשורת היהודית, אלא בניו יורק טיימס ובתקשורת העולמית.
<אנדי סאקס: אנחנו עדים לשרים במדינה הזאת שניצלו את ההזדמנות להתחתן על ידי רבנים לא אורתודוקסים, שגרירים מהמדינה הזאת שהתחתנו על ידי רבנים לא אורתודוקסים.
<אנדי סאקס: לעמך לא נותנים את אותה זכות להתפלל או להתחתן לפי רצונם.
<אנדי סאקס: בזמן שאנחנו מדברים על הכותל אנחנו אכן צריכים לזכור שהדבר הרבה יותר רחב מנשות הכותל.
<אנדי סאקס: זה נוגע לכל אזרחי המדינה.
<אנדי סאקס: יש את אלה שאומרים שזה יגרום נזק לארכיאולוגיה.
<אנדי סאקס: יש המון דרכים שניתן ליהנות מהארכיאולוגיה.
<אנדי סאקס: מי שמגיע למצדה יודע כמה אנשים עושים שם טקסי בר או בת מצווה.
<אנדי סאקס: אחת הדרכים ליהנות מהארכיאולוגיה זה אלה שרוצים להתפלל בתוך שרידי בית המקדש מתקופת הורדוס.
<אנדי סאקס: אני חושב שזה שימוש ראוי ונכון בדבר הזה.
<אנדי סאקס: עוד שתי נקודות בעניין מורשת הכותל.
<אנדי סאקס: מי שנכנס לארון הקודש בתוך המערה ליד הכותל רואה שיש שם כ-30 ספרי תורה, אולי יותר.
<אנדי סאקס: אני מנסה לגלות לאורך השנים מי קנה אותם, מי מתקן אותם, מי מממן את תיקון ספרי התורה, ולמה יש בעיה להעביר ספר כזה לצד של הנשים.
<אנדי סאקס: ייתכן שזאת בעיה מוסרית ואפילו בעיה חוקית.
<אנדי סאקס: אני רוצה לציין את המדרש המפורסם על מיכל בת שאול שהניחה תפילין והחכמים לא מחו.
<אנדי סאקס: אלה שמתנגדים לאישה וחושבים שהמקום לאישה איננו באתר תפילה, צריכים לזכור שהחכמים לא מחו.
<אנדי סאקס: ייתכן שיש מקום לרבנים החרדים ללמוד היום מהתורה שבעל-פה ולהבין שיש יותר מאשר דרך אחת לחיות כיהודי.
עליזה לביא: אני מבינה שהתנועה הקונסרבטיבית תומכת במתווה שרנסקי.
<אנדי סאקס: מאוד.
עליזה לביא: הקדשנו זמן לנושא של נשים - עם בפני עצמן הן.
עליזה לביא: לאורך כל הדורות ההנהגה הרוחנית והרבנים היו קשובים למצוקות של נשים, של הילדים שלהן, ולהיפך.
עליזה לביא: נתתי פה את הדוגמה שנשים לקחו על עצמן מצוות עשה שהזמן גרמן, כמו נטילת לולב.
עליזה לביא: נכתבו תפילות.
עליזה לביא: הבינו את הרצון של נשים.
עליזה לביא: ביקשו לא להתערב בכל ההחלטות של נשים ומה הן מבקשות לקחת על עצמן.
<חיליק בר: תודה, גברתי היושבת-ראש.
<חיליק בר: נתן, אני מצטער, אני לא כתבתי לך מכתבים שהייתי קטן, אבל הייתי עד – עליזה, חשוב שתדעי – למאמצים של שרנסקי יחד עם דוד צור ואחרים.
<חיליק בר: בארצות הברית ביקרנו את הקהילות של היהדות המתקדמת – הרפורמית והקונסרבטיבית.
<חיליק בר: הייתי עד לקפיצה שלך ממקום למקום בניסיון לגשר על הפערים שיש בתוך העם המורכב הזה.
<חיליק בר: נחמן היה זה שהוביל את המשלחת.
<חיליק בר: אני כמובן תומך במתווה הזה.
<חיליק בר: אני, אגב, מברך על המאמצים של היועמ"ש כי צריך סדר בנושא הזה.
<חיליק בר: לא חייבים לקבל את כל ההמלצות, אבל צריך סדר.
<חיליק בר: אני חושב שבסופו של דבר צריך להיות קטע, כמו שאמרת שהוא מסורתי, לנשים וקטע לגברים, כאשר כל אחד יוכל להתפלל כהלכתו בלי לשבת ב-back sit of the bus.
<חיליק בר: רציתי להגיד לרב אייכלר, חבר הכנסת, משהו.
<חיליק בר: תראו, הביקור שלנו בארצות הברית הבהיר לנו דבר שפה בארץ היה לנו קשה להבין ולקבל אותו.
<חיליק בר: יש מאות אלפי - שלא לומר מיליוני - יהודים שיש להם פרקטיקה אחרת של יהדות.
<חיליק בר: בארץ, לצערי – זאת בעיה שאנחנו מדברים עליה הרבה – לא מספיק מכירים אותה.
עליזה לביא: זאת הרצאה נפרדת למה שם זה כך ופה זה אחרת.
עליזה לביא: בנושאים אחרים נדבר על זה.
<חיליק בר: אני תושב בקעה.
<יזהר הס: יותר ויותר ישראלים דווקא כן.
<חיליק בר: אני אומר לא מספיק.
<חיליק בר: אני אומר בשבילך, יזהר.
<חיליק בר: אני מכיר את קהילת כל הנשמה וכו'.
<חיליק בר: הישראליות לא יודעת שיש עוד אופציות.
<חיליק בר: אתה או חילוני, או דתי לאומי או חרדי.
<חיליק בר: זאת אופציה מצוינת.
<חיליק בר: אנחנו ראינו את הכמות של היהודים שחיים אחרת, את העוצמה של החשיבות של הסיפור הזה של נשות הכותל.
<חיליק בר: תשמעו, אנחנו באנו ונפגשנו עם קהילה אחרי קהילה בניו-יורק, בשיקגו, בלוס-אנג'לס.
<חיליק בר: הם לא דיברו על האיום האיראני, על האביב הערבי, על סוריה, הם דיברו על נשות הכותל.
<חיליק בר: זה היה מדהים.
<חיליק בר: בארץ זה היה איזו שורה וחצי ב-y-net.
<חיליק בר: ענת כיכבה שם.