GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<מיקי דור: זה מונח על שולחן ועדת המנכ"לים בראשותו של מנכ"ל משרד המשפטים.
<מיקי דור: אני הבנתי שרוצים לקבל את זה.
<מיקי דור: הבעיה שזה הוכנס למסגרת רחבה יותר של טיפול רפואי בכלל בפליטים או במהגרים חסרי המעמד שנמצאים פה.
דוד צור: ההמלצה שלך זה להפריד?
<מיקי דור: יש פה קבוצה של 50-40 נשים שזה לא כזה עול תקציבי ואפשר היה לתת להם את הביטוח לשנת שיקום ולסגור את הנושא הזה מא' עד ת', בלי עלות מי יודע מה גדולה למדינה.
<מיקי דור: לזה לא קיבלנו את האוקיי, בשלב הזה.
<מיקי דור: מעבר לטיפול הפחות או יותר מסודר במקלט יש לנו מספר מקרים הומניטריים קשים מאד של נשים שעברו את כל הסבל שתואר כאן בסיני, הגיעו ארצה וטופלו, מקרים מזעזעים שאין לנו איזה פתרון, כי הן גם לא מיועדות להיות במקלט.
<מיקי דור: מקרה השיא היה של אישה אומללה שכל מה שעבר עליה, ניסתה לברוח לישראל ונורתה על ידי חיילים מצרים בגבול.
<מיקי דור: היא נפגעה קשה מאד בגבה בעמוד השדרה.
<מיקי דור: חיילים ישראלים הצילו אותה, היא נותחה ואחרי כמה חודשי אשפוז היא שוחררה בלי שליטה על חצי הגוף התחתון.
<מיקי דור: עכשיו – אין לאן להחזיר אותה, אין מסגרות לקלוט אותה - - -
דוד צור: זה לא הוועדה הזו.
<מיקי דור: אני יודע, אבל זה מקרה קיצוני.
מיכל רוזין: שרת הבריאות מגיעה לוועדה שלי בעוד 10 ימים ואני אשמח שתשתתף בישיבה, ונעלה את כל הדברים האלה.
<אמי סער: אני אמי סער, ממוקד סיוע לעובדים זרים, עמותה שכבר 15 שנים מטפלת במהגרי עבודה, טיפלה רבות בקורבנות הסחר לפני 10 שנים.
<אמי סער: בשנה וחצי האחרונות אני מטפלת בסחר.
<אמי סער: נכון שלפני 10 שנים הסחר היה בארץ בממדים הרבה יותר גדולים, אבל אני חייבת להגיד, ולתת לכם טעימות קטנות מהעבודה שלי במשך השנה וחצי האחרונות, מקרים ותופעות שנתקלנו בהם.
<אמי סער: אני לא אדבר על סיני, כי דיברו פה, אנחנו נתקלים בנשים אפריקאיות, בעיקר אריתראיות שעוסקות בארץ בזנות בכל מיני פאבים של הקהילה, ובבתים שלהם.
<אמי סער: יש שתי סיבות שמביאות אותן לזה – היעדר אשרה נורמלית לעבודה בארץ, שמחייבת אותן לעבוד בכל מיני עבודות שחורות.
<אמי סער: הרבה נשים שכמו שהזכירו פה - שילמו כופר, המשפחות שלהן שילמו כופר ויש לחץ גדול עליהן להחזיר אותו.
<אמי סער: אם הן לא קורבנות סחר, הן קורבנות עינויים, נשים שעוברות את סיני צריכות כסף ולצערנו הרבה פעמים הן נופלות לתוך מעגל הזנות.
<אמי סער: הרבה יותר קל לעבוד בבר, בהתחלה כמלצרית, ואחר כך לעבוד בזנות.
<אמי סער: אפשר כך לפרנס את הילדים יותר טוב.
<אמי סער: נתקלנו במקרים של נשים שבגלל שרצו לפרנס את הילדים בעבודה בלילה השאירו את הילדים בכל מיני בייביסיטרים.
<אמי סער: וכמובן שיש תמיד קשר בין מעגל אלימות לבעיות במשפחה ולזנות.
<אמי סער: נדבר על זה באחת הישיבות בהרחבה יותר.
<אמי סער: יש עדיין נשים שהן קורבנות סחר ותיקות מלפני 10 שנים שעדיין מוצאות עצמן מאז במעגל הזנות.
<אמי סער: רק אתמול ישבתי עם מישהי שיש לה כבר שלושה ילדים וכל הקטע של אלימות במשפחה וזנות – ועד לפני שנה היא עסקה בזנות, ועכשיו היא מבקשת מעמד ומבקשת מאתנו שנעזור.
<אמי סער: יש כל מיני מקרים כאלה.
<אמי סער: אם נעבור לעניין של הסחר, אם אנחנו מדברים על סחר אנחנו מדברים גם על סחר, גם על עושק וגם על עבדות.
<אמי סער: יש הרבה מקרים של נשים בעיקר שעובדות בסיעוד, ולמעשה, במהלך העבודה שלהן הן מועסקות בתנאי עבדות.
<אמי סער: אנשים לא מספיק מודעים לעובדה שכשמגיעה מישהי לעבוד בסיעוד היא צריכה רק לסעוד את אותו אדם שהיא באה לטפל בו, מעסיקים אותם לפעמים אצל בני משפחה, לא נותנים להן לצאת, כל מיני בעיות.
<אמי סער: לפעמים זה עושק ולפעמים זה מגיע לעבדות.
<אמי סער: נתקלנו בנשים שהגיעו לעבוד אצל דיפלומטים – בעיקר אפריקאיות, שמגיעות לעבוד אצל דיפלומטים מהמדינה שלהם – ולמעשה מועסקות ללא שכר באותו בית.
<אמי סער: אם הן מתלוננות - - היתה גם מישהי שהיתה במקלט כמה חודשים.
<אמי סער: פגשנו בכלא בנשים סיניות שהגיעו לפה וחשבו שהן באות לעבוד במשק בית והסתבר להן שהן עומדות להיות מועסקות בזנות.
<אמי סער: גם, מקרה שפגשנו במקלט.
<אמי סער: תופעה חדשה שכבר הזכרנו בשנה שעברה של סחר בענף הדיג.
<אמי סער: אנשים שמגיעים לפה לעבוד אצל ישראלים בענף הדיג, ובגלל מערכת חוקים מאד שונה מוצאים את עצמם עובדים בספינות 24 שעות ביממה, בלי תנאים סוציאליים, בלי חופשה, בלי ימי חופשה.
<אמי סער: כך שלא משעמם לנו.
דוד צור: יהיה לך את הממשק מול הוועדה בראשות מיכל רוין.
דוד צור: אנחנו נעסוק בעיקר בסחר בבני אדם למטרות זנות.
דוד צור: אנחנו לא נרחיב את זה לסחר בבני אדם בכלל, איפה שזה כן יהיה נעשה אולי דיון משותף בין הוועדות לצורך בחינה של הסוגיות בממשקים, כי אנחנו רוצים להיות מאד ממוקדים בבעיה הזו.
<ריטה איבשין חייקין: אני מנהלת פרויקט של מאבק בזנות ובסחר בנשים בארגון "אישה לאישה" במרכז הפמיניסטי בחיפה.
<ריטה איבשין חייקין: ראשית, אני שמחה ואני בטוחה שכולם שמחים על הקמת תת הוועדה לסחר בנשים ובזנות, וכמובן אנחנו כולנו – כל הארגונים, אני כמעט בטוחה, נשמח לשתף פעולה ולשלב ידיים.
<ריטה איבשין חייקין: אני לא באתי לכאן כדי שנפתור את הבעיות אלא קודם כל שנעלה אותן על סדר היום.
<ריטה איבשין חייקין: כמו שדיברנו, עם משרד הפנים יש לנו אכן בעיה.
<ריטה איבשין חייקין: יש לנו קורבנות סחר.
<ריטה איבשין חייקין: הן בעבר נסחרו והיום כבר נמצאות בתהליך שונה לחלוטין.
<ריטה איבשין חייקין: הן לא יוצאות ממדינת ישראל ולא יצאו, יש להן ילדים ישראלים, אבל יחד עם זאת, יש האטה במשרד הפנים במתן מענה וקבלת מעמד.
<ריטה איבשין חייקין: יש לנו 5-4 מקרים, כאשר אין לנו בכלל מענה.
<ריטה איבשין חייקין: האישה מחכה כבר שלוש שנים לתשובה ממשרד הפנים.
<ריטה איבשין חייקין: כל מה שמשרד הפנים ביקש מאתנו – הכל עשינו, רק ביקשנו מענה.
<ריטה איבשין חייקין: ואין מענה.
<ריטה איבשין חייקין: לפעמים יש מקרים מאד קשים.
<ריטה איבשין חייקין: יש לנו אישה עם סרטן שד, מקרה קשה.
<ריטה איבשין חייקין: צריכה להיות הארכה עכשיו, אחרת היא לא תקבל טיפולים כימותרפיים, אבל אין מענה ואין תגובה.
דוד צור: בקצרה, בלי לדון פה במקרים הפרטיים – את מכירה את המקרה, אני מניח, קיבלו מענה או לא?
<מיכל יוספוף: אני מכירה את המקרים.
<מיכל יוספוף: הם מובאים לוועדה הומניטרית אצלנו שלא קשורה בכלל לנושא של קורבנות לסחר בנשים.
<מיכל יוספוף: זה מעבר לנהלים שלנו.
<מיכל יוספוף: יש ועדה שמטפלת, שהיא ועדה בין משרדית ששותפים בה כמה משרדי ממשלה.
דוד צור: אפשר לבקש שתבדקי מה הסטטוס של זה, ונקבל תשובות?
<מיכל יוספוף: אין בעיה.
<מיכל יוספוף: אני אומרת – כל מקרה שיש, שיפנו אלי באופן אישי כדי לזרז.
<מיכל יוספוף: ריטה יודעת מזה, והיא פנתה אלי כמה פעמים.
<מיכל יוספוף: כל מקרה שהיא הביאה בפני – עזרתי לה בזה.
<ריטה איבשין חייקין: אני ממליצה לכל הארגונים, אם יש לכם בעיות, גם, לפנות.
דוד צור: הנה, כבר השגנו משהו.
<ריטה איבשין חייקין: הלאה.
<ריטה איבשין חייקין: וכאן, באמת הבעיה, ואני חושבת שכן צריך להעלות אותה על סדר היום הציבורי, ואנחנו כל הזמן מדברות על זה- זה יבוא נשים ממדינות מוחלשות.
<ריטה איבשין חייקין: אני מדברת לא בהכרח על מזרח אירופה, אלא על מדינות כמו אתיופיה ועל מדינות אחרות, כאשר גברים מביאים לכאן נשים, ויש להם כבר כאן אות קלון של אלימות במשפחה.
<ריטה איבשין חייקין: זאת אומרת, גברים אלימים.
<ריטה איבשין חייקין: הם מחפשים את האפשרות של זוגיות במדינה זרה.
<ריטה איבשין חייקין: כאן הנשים נמצאות במלכוד הקסם.
<ריטה איבשין חייקין: הן מאד תלויות בגבר מבחינת מעמד.
<ריטה איבשין חייקין: גם יש להם ילדים משותפים.
<ריטה איבשין חייקין: הגבר מוציא צו עיכוב יציאה מהארץ והאישה נמצאת ללא מעמד עם המון בעיות.
<ריטה איבשין חייקין: לנו יש בעיה.
<ריטה איבשין חייקין: אני מגדירה את זה כסחר עבדות חדשה.
<ריטה איבשין חייקין: סחר מודרני.
<ריטה איבשין חייקין: אני גם רואה את האתרים שמציעים לגברים הישראלים את הנשים הצעירות שמוכנות להתחתן עם כל גבר רק כדי להינצל מהמצוקה.
<ריטה איבשין חייקין: לא מציעים נשים משבדיה ואירופה, מציעים ממזרח אוקראינה.
<ריטה איבשין חייקין: יש עיר קטנה בשם חרסון, ויש שם את יום הכלה הבינלאומי.
<ריטה איבשין חייקין: מגיעים גברים ממדינות חו"ל ובוחרים כלה.
<ריטה איבשין חייקין: העיריה מאד שמחה על זה כי זה תומך בכלכלת העיר.
<ריטה איבשין חייקין: אז אני חושבת שצריך להעלות את זה לסדר היום הציבורי.
<ריטה איבשין חייקין: אני מוכנה לתת פרטים בוועדות אחרות.
<ריטה איבשין חייקין: גם אני מרגישה ואנחנו רואות בשטח – מערכת החינוך, משרד החינוך, על אף שאנחנו מאד מחויבים ומדווחים למחלקה המדינית של ארצות הברית על כך שאנחנו עובדים ומדינת ישראל עושה בתחום החינוך בבתי הספר – אני מרגישה שאין עבודת שטח.
<ריטה איבשין חייקין: אין חינוך, לא ראיתי את זה, לא ראיתי התקדמות.
<ריטה איבשין חייקין: אולי אני מגזימה, אולי אני לא יודעת, אני אשמח לשמוע.
<ריטה איבשין חייקין: דבר אחרון, ולא ממש - קרן החילוט.
<ריטה איבשין חייקין: ב-2006 חוקק חוק נגד סחר בבני אדם ובמסגרת החוק דובר על קרן החילוט.
<ריטה איבשין חייקין: הקרן לא פועלת, אני לא יודעת מה קורה עם הקרן.
<ריטה איבשין חייקין: אותו התיק שהוזכר כאן על רמי סבן.
<ריטה איבשין חייקין: המתלוננות שממש עשו מאמץ, הגיעו לכאן, מסרו עדות - - -מה שכן חשוב עוד לציין לגבי המשטרה.
<ריטה איבשין חייקין: לא דיברתי על המשטרה, אני מעריכה אותם מאד.
<ריטה איבשין חייקין: כל התיקים וכל המידע ששמעתי הכל קשור לימ"ר תל אביב, משום מה.
<אדוארד פלינר: לא.
<ריטה איבשין חייקין: יחד עם זאת אני מברכת לגבי חיפה.
<ריטה איבשין חייקין: אני יודעת שהשנה נפתחו שני תיקים בנושא סחר בנשים, וזה מאד משמח אותי.
דוד צור: יש מגמה כזו או שזה מקרה?
דוד צור: אולי ימ"ר תל אביב הם עילוי?
<רובי קיים: קודם כל – הם אכן עילוי.
<רובי קיים: ימ"ר חוף באמת עשו השנה שני תיקים ושני תיקים יפים מאד.
דוד צור: אילת, הדרומי, אין שם איזה - - -
<רובי קיים: יש תיק שבסופו של דבר נגמר בהחזקה בתנאי עבדות.
<רובי קיים: זה גם טוב, אבל זה לא סחר בנשים.
<רובי קיים: יש תיק שאני חייב לציין שהגיע, למשרד הפנים, התלונה לגבי עבדות של מישהי, ובסופו של דבר התפתח להיותה קורבן ואחרי זה מפעילה, וזה עצם העניין של שיתוף פעולה.
<רובי קיים: יחב"ל עכשיו ניהלו תיק בנושא סחר בנשים.
<רובי קיים: כפי שנאמר בתחילת הישיבה, יש יעדים לכל ימ"ר.
<רובי קיים: אז כל ימ"ר יעשה תיקים כאלה.
<אושרה לרר: אני הממונה על השוויון בין המינים בחינוך.
<אושרה לרר: במשרד החינוך אנחנו עוסקות בנושא הזה, אבל בדרך אחרת, אולי היא לא מקובלת.
<אושרה לרר: אבל בתפיסה שלנו, כשאנחנו מחנכות לשוויון בין המינים, לכבוד האדם, למיניות בריאה, לחיזור בריא, מדברים על נושאים של החפצה, של סטריאוטפים, של הבניות חברתיות, אנחנו בעצם יוצרות תכנית מניעה.
<אושרה לרר: זה מה שאנחנו עושות בתכניות של שפ"י ושל היחידה לשוויון בין המינים.
<אושרה לרר: שפ"י עוסק גם באיתור תלמידים ותלמידות בסיכון, ומטפל באופן פרטני.
<אושרה לרר: ישנה תכנית אחת של היחידה שלנו, של שוויון בין המינים, משותפת למרכז הישראלי לכבוד האדם שנוגעת לתופעת הסחר באופן ספציפי, אבל גם היא חלק מובנה מתכנית שעוסקת בכלל בכבוד האדם.
<אושרה לרר: אנחנו חושבים שאי אפשר, וגם לא נכון מבחינת החינוך, לבוא וללמד שיעור על סחר בנשים או כל נושא אחר שיעלה פה, בוודאי, בדיונים.
דוד צור: את תוכלי באחד הדיונים להציג לנו את התכניות האלה?
<אושרה לרר: בשמחה, בוודאי.
דוד צור: אני חושב שכדאי לשמוע את זה גם בהקשרים של הזמינות שיש היום לילדים, האתרים.
<אושרה לרר: דווקא השנה ביחידה שלנו כל מדריכות היחידה השתתפו בסיור בדרום תל אביב יחד עם "סלעית" במרכזי סחר לנשים, למדנו את זה לעומק.
<אושרה לרר: היה יום עיון בנושא יחד עם אמנסטי, על היבטים עולמיים ובישראל של סחר בנשים ומקומן של נשים בעולם, כך שיש מודעות.
<אושרה לרר: כך שיש עשיה.
<בוסנה ירדני: אני מהייעוץ המשפטי מהמשרד לביטחון הפנים.
<בוסנה ירדני: ראיתי לנכון לעדכן את הוועדה לגבי תיקון חקיקה שעתיד להתבצע בתקופה הקרובה על ידי משרד המשפטים בעקבות פניה של המשרד, השר לביטחון הפנים.
<בוסנה ירדני: זה תיקון חוק לחוק הגבלת שימוש במקום למניעת ביצוע עבירה.
<בוסנה ירדני: נכון להיום החוק הזה הוא חוק בעייתי, יש לו בעיות של פרוצדורה, ראיות, סדרי דין.
דוד צור: הצעת חוק שהממשלה מביאה?
דוד צור: שהמשרד יוזם?
<בוסנה ירדני: כן.
<בוסנה ירדני: תזכיר הצעת החוק פורסם, התקבלו הערות, התקיימו ישיבות.
<בוסנה ירדני: אני מניחה שבתקופה הקרובה זה יועבר לאישור של ועדת שרים וזה ימשיך בהליכים.
מיכל רוזין: מה התיקון עושה?
<בוסנה ירדני: התיקון אמור לתת פתרונות לבעיות של פרוצדורה, סדרי דין, לתת יותר סמכויות למשטרה לסגירת מקומות שמתבצעות בהן עבירות, כמו, למשל, סגירת בתי בושת.
מיכל רוזין: מה מפריע להם היום בחוק?
<בוסנה ירדני: היום יש בעיות של ראיות.
<בוסנה ירדני: אני מוכנה לשלוח לך את החוק הקיים ואת התזכיר, ומאד קל להבין את השינוי שנעשה.
<בוסנה ירדני: אני אשלח את זה לכל חברי הוועדה.
<בוסנה ירדני: היה חשוב לי להבהיר את הסוגיה הזו כיוון שעלו כאן נושאים שקשורים לסגירת בתי בושת, וגם הגבלת גישה באתרי אינטרנט ומקומות וירטואליים.
<בוסנה ירדני: הנושא הזה נמצא בליבת העשייה של המשרד ושל השר, ואנחנו כן עובדים על הנושא הזה.
<מיכל בינט-הורוביץ: אתמול הייתי בסופר ושירת אותי קופאי חרדי.
<מיכל בינט-הורוביץ: פעם ראשונה שגבר בכלל הוא קופאי בסופר שאני הולכת אליו אבל במיוחד ריגשה אותי העובדה שזה היה אדם חרדי.
<מיכל בינט-הורוביץ: אני ראיתי לנגד עיניי שינוי חברתי שמתחולל שינוי חברתי, מבורך מאד, לדעתי.
<מיכל בינט-הורוביץ: אני חושבת שאם אני מדברת על התקוות שלי לגבי תת הוועדה הזו זה להסתער על המימד החברתי בכל מה שקשור לזנות.
<מיכל בינט-הורוביץ: מחקרים מראים שצריכת זנות היא עניין תרבותי הניתן לשינוי.
<מיכל בינט-הורוביץ: אני מדברת על צריכת זנות – גברים ונשים.
<מיכל בינט-הורוביץ: גם גברים נצרכים.
<מיכל בינט-הורוביץ: גם בני נוער וגם צעירים, גברים.
<מיכל בינט-הורוביץ: ואין להם מענים של שיקום.
<מיכל בינט-הורוביץ: אני חושבת שהוועדה הזו צריכה לקחת את כל ההישגים של תת הוועדה הקודמת ולהסתער קדימה על הנושא הכלל חברתי.
<מיכל בינט-הורוביץ: התמקדנו עד היום בטיפול הפרטני, כל מקרה לגופו, במתן הסיוע.
<מיכל בינט-הורוביץ: אנחנו צריכים היום להסתער על התודעה החברתית, קמפיינים ציבוריים וחוק הפללת הלקוח, כדי להביא לשינוי בתפיסה אצל כל אחד מאתנו לגבי מה זה זנות ומה זה צריכת שירותי מין וצריכת נשים.
<מיכל בינט-הורוביץ: אם נעשה את זה נטפל בהיבט המניעתי ונקטין את התופעה בצורה מאד אפקטיבית.
<מיכל בינט-הורוביץ: זה דבר שגם הוכח במדינות אחרות.
<מיכל בינט-הורוביץ: זה בעצם הדבר הבא של הוועדה, ואני חושבת שיש פה התגייסות מאד יפה של חברי כנסת לדבר הזה.
<מיכל יוספוף: רציתי להגיד שרשות האוכלוסין וההגירה היא שותפה מאד פעילה בתחום הזה.
<מיכל יוספוף: אנחנו מטפלים בשלושה מישורים של מניעה, אכיפה והגנה.
<מיכל יוספוף: המנכ"ל שלנו, אמנון בן עמי, הכריז לא פעם בפני העובדים שלו שהנושא הזה יהיה בסדר העדיפויות שלהם.
<מיכל יוספוף: אנחנו נותנים הכשרות כמעט לכל העובדים שיש להם נגיעה לתחום הזה, נותנים הכשרות וגם ריענונים במשך השנה.
<מיכל יוספוף: בתת הוועדה נפרט כל מנהל מה הוא עושה, באיזה תחום.
<אורי קידר: אני מהמטה למאבק בסחר בנשים.
<אורי קידר: מאחר וזו ישיבה ראשונה וחגיגית אני אשמח להגיד כמה מילים קצרות בנושא הפרספקטיבה.
<אורי קידר: מדובר היום בסדר גודל של 15 אלף נשים, ולא רק נשים – גם גברים, טרנסיות ובוודאי הרבה מאד קטינים, הרבה יותר מדי – בתוך מעגל הזנות.
<אורי קידר: מדובר, פחות או יותר, אם לוקחים את קבוצת הסיכון הגילאית, על משהו כמו בין 1 ל-100ל-1 ל-200 מהאנשים הרלבנטיים בגיל הזה, שנמצאים במעגל זנות.
<אורי קידר: זה נתונים מזעזעים.
<אורי קידר: הזנות היא תחתית הקיום האנושי.
<אורי קידר: לא רק הסחר בנשים.
<אורי קידר: קורבנות הסחר ודאי מצבן הוא איום ונורא, אבל קורבנות במעגל הזנות מצבן איום ונורא גם הוא.
<אורי קידר: שוב, בוודאי קטינים, אבל גם מי שאינו קטין, ולשיטתנו, כל מי שהוא במעגל הזנות אף פעם לא הפסיק להיות קטין, כי רובם עדיין נמצאות ונמצאים בתוך המעגל של ההתעללות שהם עברו בילדות, שזו התופעה הנפוצה.
<אורי קידר: המשמעות, מבחינתנו, היא שמתחת לרגליים שלנו יש עולם סמוי שהרבה מאד אנשים סובלים ממנו.
<אורי קידר: אני חושב שאני מחדש בעניין הזה מעט מאד לאנשים פה, בוועדה.
<אורי קידר: אבל בהסתכלות קדימה אני רוצה להתחבר למה שחברת הכנסת יפעת קריב אמרה.
<אורי קידר: אנחנו יכולים לשנות את זה.
<אורי קידר: לפני 10 שנים אף אחד לא האמין שנגיע לאן שנגיע בעניין הסחר בנשים, שאז נראה כמו סרטן בלתי ניתן לטיפול והיום הוא סוג של בעיה שהצטמצמה בצורה דרמטית.
<אורי קידר: אותו הדבר –הזנות, אבל בשביל לטפל בזה אנחנו חייבים להתייחס לזנות כאל מכלול של בעיות, לשים אותה במרכז, לא לצרף אליה עוד בעיות אחרות כי יש אין סוף בעיות חברתיות בישראל שלא מטופלות, ולדון בה על ראש שמחתנו כאן כדי שנוכל להביא תוצאות.
<אורי קידר: אם החלק המכריע של קורבנות הסחר הן נשים אז 100 אחוז מהמקרבנים הם גברים, ובעניין הזה, אם אנחנו, בקדנציה הקרובה לא נהיה מסוגלים להעביר את החוק להפללת לקוחות, אחרי שכבר ועדת השרים אישרה אותו פה אחד לא מזמן - - -
מיכל רוזין: הגשתי אותו מחדש בכנסת הזו.
<אורי קידר: אנחנו יודעים, כל הכבוד.
<אורי קידר: אם לא נעשה את זה, אז שלחנו מסר שלילי ביותר לכל הילדים שלנו שמחכים לראות מה זה הדבר הזה שנקרא זכות האישה וזכות האדם על גופו.
<עלוה קולן: אני רוצה לשאול שאלת הבהרה: אני רוצה להבין את המסמכים שניתנים לקורבן סחר, בין שהיא נמצאת במקלט ובין שהיא משתחררת ממקלט, כאשר היא ממזרח אירופה לעומת כאשר היא מאריתריאה.
דוד צור: אני לא רוצה לחזור עוד פעם על העניין הזה.
דוד צור: אנחנו נוכל להתייחס לזה בדיון בתת הוועדה.
דוד צור: מיכל התייחסה לזה קודם אז אני לא רוצה לחזור על זה.
דוד צור: את יכולה לחלוק על התשובות אבל אני לא רוצה להפוך את זה לסימפוזיון.
<עלוה קולן: אני חושבת שחשוב שזה ייאמר לפרוטוקול שצבע העור של קורבנות הסחר – משפיע על - - -
<מיכל יוספוף: אני רוצה למחות על מה שהיא אמרה כאן על צבע העור.
דוד צור: אני גם חושב שהשאלה היא שמראש מזמינה תשובה כזו.
דוד צור: אני מציע שבכל הסוגיה של האריתראיות ועל הסבל שהן עוברות, על האונס והאלימות – נדון בנפרד.
דוד צור: זו סוגיה שקשורה גם לוועדת העובדים הזרים.
<מירב שמואלי: כמובן שאני מאד שמחה שתוקם ועדת משנה.
<מירב שמואלי: הייתי רוצה שתשקלו בכל זאת שזה לא יהיה רק לנושא הסחר בבני אדם לזנות.
<מירב שמואלי: הסחר בבני אדם, כמו שאמרתי הוא תופעה רחבה הרבה יותר.
<מירב שמואלי: זה לא רק עובדים זרים, זה לא רק זנות.
<מירב שמואלי: אני פוחדת שיפלו דברים בין הכיסאות.
<מירב שמואלי: גם המנגנונים הקיימים, הרפרנטים, הידע, החקיקה, הנהלים, המקלטים – זה לסחר בבני אדם, ולא חצי-חצי.
<מירב שמואלי: אני פוחדת מאד שהדברים יפלו בין הכיסאות ושלא יטופלו כי הדברים הם חשובים מאד ונוגעים לצלם אנוש.
מיכל רוזין: הצעה לסדר – האם אנחנו יכולים להקים ועדה משותפת לנושא הזה?
<תמי סלע: אני חושבת שכרגע זו לא הישיבה שבה מחליטים על הקמת הוועדה.
דוד צור: אני אענה על זה.
דוד צור: קודם כל, תודה על ההשתתפות של כל הגורמים כאן, ההיענות מרשימה.
דוד צור: יש לנו לא מעט נושאים שבהם התקדמנו ועדיין יש לנו לא מעט פערים שדורשים התייחסות.
דוד צור: אנחנו נעשה דיון בטווח של השבועיים הקרובים, בוועדת המשנה.
דוד צור: הסוגיה האם לחבר בין הוועדה הזו שדנה בנושא של סחר בנשים וזנות לבין הוועדה לענייני עובדים זרים נדונה בדיון הקודם שהיינו בו, בדיון המכין.
דוד צור: הוחלט שלא כך הדברים יטופלו כי אחרת בסופו של דבר, תפסת מרובה לא תפסת.
דוד צור: במקומות שיהיו ממשקים מאד ייחודיים נוכל לקיים דיונים משותפים, על מנת לראות שהדברים לא יפלו בין הכיסאות.
דוד צור: לכן אני חושב שלוועדה הזו יש הרבה מאד מה לעשות.
דוד צור: אני מכיר את זה גם דרך היותנו שותפים בוועדת הפנים.
דוד צור: לא בהכרח אנחנו רואים עין בעין את אותם הדברים אבל בסוגיה הזו אני בטוח שכן, ונמצא מקום לשינוי.
דוד צור: אני מצטרף למה שנאמר פה ברוח האופטימית לגבי שינוי התודעה.
דוד צור: גם מה שמיכל אמרה, גם מה שעורך הדין קידר ציין קודם, והנציגה של משרד החינוך, וגם ריטה, בדבריה, שתרמה תרומה משמעותית.
דוד צור: אנחנו בפירוש בהחלט נרצה להתייחס לתודעה, שינוי התודעה, נושאים יותר רכים, ולא רק היבטי אכיפה, אם כי לא נזניח ולו לרגע את היבט האכיפה.
דוד צור: אני מבקש שבדיונים הבאים נבוא גם עם נתונים, גם עם יכולת להציג תכניות וניתן לכם התרעה מראש כדי שנוכל להכין את הדברים האלה.
דוד צור: אני מבקש ממשרד המשפטים בכל לשון של בקשה, מכיוון שיש לי גם מילה או שתיים עם שרת המשפטים, כי אנחנו במקרה מאותה מפלגה– אין מצב בעולם שלא תוכלו להעמיד עוזר-סטאז'ר- מתמחה, שיעבור באופן ידני ומתוך 150 התיקים יאתר אותם, זה לא הרבה, ויגיד לנו מה עלה בגורלם, שנדע איפה אנחנו חיים.
<תמר פרוש: נוכל לעשות את זה, אנחנו רק מבקשים יותר זמן.
דוד צור: אם זה תלוי בנו, ניתן לכם התרעה.
עליזה לביא: בוקר טוב לכולם, אני פותחת את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה, כדי שהדיון הזה גם יביא את הדברים על דיוקם, גם שנשמע את השרה, את נציגי הצבא ונציגים של גופים אזרחיים כאלה ואחרים, רשימת הדוברים והדוברות היא מאוד ארוכה, אנחנו בשעה עשר חייבים לסיים, השרה צריכה לעבור הלאה לישיבות נוספות אז נתחיל כמנהגנו, נבקש מפורום "דבורה" לדבר בכמה דקות על דמות שבחרתם, היא ולא אחרת, דבורה הנביאה.
עליזה לביא: יש לנו מנהג, כל ישיבה אנחנו פותחים בדמות נשית, כל ארגון שהוא הראשון פותח או מזמין או הוזמן, מדבר כמה דקות על דמות נשית בהיסטוריה – בסוף השנה נאגד את הדמויות ונעשה עם זה פעילות חברתית ועוד כמה דברים עם כמה רעיונות שיש לנו סביב הנושא.
עליזה לביא: אז היום פורום דבורה ידבר על דבורה.
<פנינה שרביט ברוך: שמי פנינה שרביט ברוך, דמות פחות נחמדה מהתנ"ך.
<פנינה שרביט ברוך: ראשית תודה כי זה אילץ אותי אתמול בלילה לשבת וללמוד את דבורה לעומק.
<פנינה שרביט ברוך: כשהיינו קשורים לארגון אמריקאי, כשהחלטנו להפוך להיות משהו ישראלי, חשבנו על השם וחשבנו על פורום דבורה כי זה באמת דמות שאנחנו רוצים להידמות לה.
<פנינה שרביט ברוך: אז דבורה היא דמות מיוחדת מאוד כי יש לה הרבה מאוד כישורים, היא היתה קודם כל שופטת ובני ישראל היו עולים אליה למשפט.
<פנינה שרביט ברוך: למרות שהיא ישבה רחוק, היו באים אליה מכל מקום, גם משבטי הצפון, כנראה שגם היתה שופטת טובה.
<פנינה שרביט ברוך: היא גם היתה נביאה שמדברת בשם ה', שזה גם דבר מיוחד, יש רק שבע נביאות בתנ"ך והיא היתה השופטת היחידה שהיתה גם נביאה.
<פנינה שרביט ברוך: מעבר לזה, היא היתה מנהיגה, רואים בזה שהיא זאת שהחליטה שצריך להפסיק את השעבוד למלך כנען, ליבין מלך כנען ולסיסרא, היא זאת שיזמה את המלחמה אבל הבינה שהיא לא יכולה לצאת בראש הכוחות אז היא גם בחרה – בחירה נכונה, שזאת גם תכונה טובה למנהיג – את ברק בן אבינועם.
<פנינה שרביט ברוך: ומה שמדהים שם, שהיא אמרה לא ללכת והוא לא הסכים ללכת בלעדיה.
<פנינה שרביט ברוך: למרות שהיא הזהירה אותו: אז יגידו שאישה ניצחה את סיסרא, הוא התעקש שהיא תבוא, מה שמראה שהיא כנראה באמת היתה מנהיגה מיוחדת במינה.
<פנינה שרביט ברוך: הדבר הבא שמתגלה, שהיא גם מצביאה, היא לא רק אומרת לברק לך תילחם ותצליח אלא היא גם אומרת איך, את מספר אנשי הצבא שדרושים למערכה, את האסטרטגיה של הקרב, את גזרת הלחימה, הכול עם כל מיני שיקולים צבאיים מתוחכמים.
<פנינה שרביט ברוך: ובפועל הם כמובן מצליחים, משתחררים מהשעבוד, משתלטים על כל צפון הארץ "ותשקוט הארץ 40 שנה".
<פנינה שרביט ברוך: אז היא גם מצליחה.
<פנינה שרביט ברוך: יש לנו שופטת, נביאה, מנהיגה, מצביאה צבאית ובנוסף לכל היא גם משוררת.
<פנינה שרביט ברוך: בתום המלחמה יש לה את שירת דבורה הידועה שבה היא מתגלה גם בבעלות יכולת ספרותית מרשימה וכושר ביטוי.
<פנינה שרביט ברוך: אז גם את זה יש לה.
<פנינה שרביט ברוך: מה שגיליתי אתמול כשחקרתי עליה קצת, בשירה רואים שאישה כתבה את השיר, למרות שכתוב דבורה וברק, ברור שזאת היא שכתבה את השיר.
<פנינה שרביט ברוך: רואים את זה קודם כל בגלל שהגיבורות של השיר הן שלוש נשים, דבורה עצמה, יעל ואם סיסרא.
<פנינה שרביט ברוך: במיוחד כאשר חושבים על אם סיסרא רואים שזאת אישה, כי איזה גבר מסיים מלחמה, מנצח את האויב וחושב על האימא של האויב שהוא הרג.
<פנינה שרביט ברוך: זאת אישה.
<פנינה שרביט ברוך: גם אחר כך, הסיום של השיר, כשהיא מדברת על אם סיסרא ועל כך שהיא מחכה לבנה ומנסה לחשוב למה הוא מתעכב, אז היא אומרת, בטח עכשיו הוא מחלק את השלל ולכן הוא מתעכב, אבל מה השלל שהיא מדברת עליו?
<פנינה שרביט ברוך: השלל זה השלל של הנשים, לא הזהב ולא הכסף, אלא הרחם רחמתיים.
<פנינה שרביט ברוך: זאת אומרת, הם עכשיו מתחלקים בנשים, ברור לנו מה המשמעות של הדבר הזה ושוב זאת ראיה של אישה שחושבת על התוצאות של המלחמה, אם היו מפסידים לא במונחים של חורבן ונזק דווקא לרכוש אלא על הנשים שהיו נאנסות ולכן רואים שבראייתה המלחמה זה לא רק עניין צבאי, פוליטי או כלכלי אלא גם בעיה אנושית.
<פנינה שרביט ברוך: אנחנו רואים כאן את ההסתכלות הרחבה, גם דמות מובילה, מנהיגה, שיש לה את כל הכישורים מכל ההיבטים, אבל גם בלי לאבד את זווית הראיה הנשית וזה בדיוק מה שאנחנו בפורום שלנו מנסות לשים נוכחות של נשים במוקד קבלת החלטות בתחומים הביטחוניים, בתחומים המדיניים, מתוך אמונה שבסופו של דבר זה יעשיר את השיח ויהיה טוב לכולם, לא רק לנשים ולמימוש השוויון שלהן, אלא לקבלת החלטות טובה יותר.
עליזה לביא: תודה, יפה מאוד.
עליזה לביא: הדמות של דבורה היא אחת הדמויות המרתקות שהמפרשים מיעטו להתייחס אליה.
עליזה לביא: אנחנו רואים פער מאוד גדול בין שאנחנו משווים לדמויות אחרות.
עליזה לביא: אני בטוחה שלקח לך הרבה לחפש את דבורה - - -
<פנינה שרביט ברוך: אני חשבתי לסיים בנימה חיובית כי אחר כך יש את חז"ל שניסו להמעיט ולהקטין את הדמות שלה אבל אמרתי, לא נלך לשם.
עליזה לביא: נכון, גם כשהם התייחסו אליה, הם היו מאוד אפולוגטיים.
עליזה לביא: הפעם הראשונה בהיסטוריה היהודית שאנחנו רואים חזרה מוצהרת לדבורה זה לפני 150 שנים כשבאיטליה מחליטים לחגוג בפעם הראשונה לבנות בת מצווה והדמות שנבחרת לטקס בת המצווה באיטליה בפעם הראשונה לבנות יהודיות היא לא אחרת מאשר דבורה, לא נשים אחרות בתנ"ך אלא דווקא את דבורה מציבים כמודל חיקוי, הנה מודל חיקוי לבנות, הן יכולות הכול, גם נביאות, גם אסטרטגיות, גם מנהיגות וזאת הבחירה שלהן כמודל חיקוי.
עליזה לביא: לפתוח את הישיבה שלנו בדמות של דבורה וכניסה של נשים לצבא, לא ארחיב ואדבר - - -
לימור לבנת: יכול להיות שהם לא העלימו אותה או לא התייחסו אליה כי הם גברים חלילה.
עליזה לביא: להבנתי, הם לא ידעו איפה לקטלג אותה, אין דמות דומה לפניה ואין דמות דומה לדבורה אחריה, היא היתה מאוד חריגה, גם הבולטות שלה, גם מגוון התפקידים, יש המון שאלות הלכתיות סביבה, כן שופטת, לא שופטת, כן נביאה, לא נביאה.
עליזה לביא: אנחנו גם יודעים שבתקופתה היה נביא והעם בוחר ללכת אליה.
עליזה לביא: כלומר, יש פה הרבה מאוד שאלות שלמפרשים לא נוח להתמודד אתן, אבל היא מוצבת ואני תמיד אומרת, שנשים לאורך ההיסטוריה, יגיע זמנן.
עליזה לביא: וזמנה הגיע, בטח בתקופה שלנו היום בצבא, נשים שמשרתות בצבא, מתקדמות, נמצאת אתנו יוהל"ן ויוהל"ן לשעבר ונשים בתפקידים אחרים שידברו וירחיבו על שירות הנשים בצבא.
עליזה לביא: אנחנו התכנסנו בעקבות שוויון בנטל, שוויון שבאמת הולך להביא יותר ויותר בחורים חרדים לצבא.
עליזה לביא: מה המשמעות, מהן ההשלכות, מה עלולה להיות הפגיעה בבנות, בנשים, אחרי ההישגים שהשגו?
עליזה לביא: מבקר המדינה כבר בשנת 2011 מתייחס לסוגיה הזאת, אני לא ארחיב ואומר, יעשו זאת אחרי ואני רוצה לאפשר לכמה שיותר דוברים ודוברות לדבר.
עליזה לביא: אני רוצה לפתוח אתך בבקשה, השרה לימור לבנת, לשמוע ממך איפה הדברים עומדים, במה הם אמורים, מהן נקודות החולשה, איך הוועדה יכולה להתגייס לסייע, לעזור?
לימור לבנת: תודה רבה לך יושבת ראש הוועדה, חברת הכנסת עליזה לביא, ולכל המשתתפים כאן.
לימור לבנת: אולי כמה מילות פתיחה קצרות ואז אגיע לעניין של הוועדה כי אי אפשר בלי רקע כללי.
לימור לבנת: קודם כל, אני חברה בוועדת השרים, ועדת פרי לשוויון בנטל, אבל זה לא דבר טריוויאלי משום שאני לא הייתי חברה בוועדה.
לימור לבנת: ועדת פרי כפי שכולם יודעים הוקמה כוועדה של גברים ורק מחאה מאוד גדולה - - -
עליזה לביא: מכתב של הוועדה שלנו.