GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ורד סויד: בתוך התקציב מיועד נתח לפעילות במגזר הערבי.
ורד סויד: אני אספר על הסדנאות שעשינו, חיים חקני הוא איש משטרה, אב שכול שהקים סדנאות הנצחה על שם בנו, סדנאות שנקראות "סדנאות אביב", לזכר בנו אביב חקני שנהרג בציר המנהרות, הוא מגיע ליושבים שונים ברחבי הארץ.
ורד סויד: בסדנאות האלה מצד אחד הוא מלמד נשים הגנה עצמית בקטע המעשי, למידה מאוד פרקטית, מצד שני הן מקבלות הרצאה מגורמים מקצועיים מהמשטרה, מעורכי דין, חוקרים, חוקרות.
ורד סויד: חלק מהאוכלוסייה שמגיעה לקורסים האלה הן נשים בסיכון שנמצאות סביב מעגל האלימות ולכן זה כל כך חשוב.
ורד סויד: בהרבה מקרים בעקבות הקורסים נשים אלה פותחות בתהליך מודעות ועוברות את שלב ההכחשה.
ורד סויד: אנחנו יודעים שתהליך התמודדות בכל דבר, כמו ההתמודדות באבל, בשלב הראשון יש הדחקה והכחשה וחשוב מאוד לעורר מודעות.
ורד סויד: תמיד יש את התפיסה שיהיה בסדר וזו הפעם האחרונה, ונורא חשוב שלום הבית וזה יעבור.
ורד סויד: אבל כמו שאנחנו יודעים, ודיברנו על הסימנים ועל נורות ההזהרה, לא רק שהם לא נעלמים הם מחריפים.
ציפי חוטובלי: זאת בדיוק הבעיה, הנשים שנמצאות במעגל הזה בעצם הן לא מספיק יכולות להיות הגורם שיכריע האם צריך להפסיק או לא להפסיק את הטיפול.
ורד סויד: לכן חשובות לנו הסדנאות האלה בשטח, אנחנו מפעילות אותן יחד עם היועצות ויחד עם העובדות הסוציאליות, אנחנו עושים את זה גם במגזר הערבי.
ורד סויד: השנה עשינו את זה לראשונה במגזר הערבי לנערות , לא פשוט לגייס נערות - - -
ציפי חוטובלי: תסבירי לי כי זו תכנית מאוד מעניינת, למי זה מגיע?
ורד סויד: כל יועצת לקידום מעמד האישה וגם משרד הרווחה כשהם מבקשים מאיתנו את התכנית אנחנו משתדלים לתת, יש לנו רשימת המתנה.
ורד סויד: אנחנו משתדלים לעשות את זה על פי מדדים גם סוציו-אקונומיים, גם הגיוון התרבותי שדיברנו להגיע לאוכלוסיות שלא היו חשופות למידע הזה, וגם בקורלציה של מקרי אלימות שיש בישוב, ולתכנית שתלווה אותם אחר כך בהמשך.
ורד סויד: אין טעם לעשות קבוצה חד פעמית ובזה לגמור, לכן חשוב לנו שזה יהיה לנשים שאחר כך מלוות על ידי עובדות סוציאליות של הרווחה ושתהייה להן כתובת להמשיך ולהגיע.
ורד סויד: יש מקרים שהקבוצות האלה הצליחו להצמיח קבוצת עצמית של נשים שנפגשות אחר כך ומקיימות מעין קבוצת תמיכה.
ורד סויד: הביקוש מאוד גדול לקבוצות האלה.
ורד סויד: כל משתתפת מקבלת גם איזו חוברת בסיום.
ורד סויד: כעת אנחנו עובדים יחד עם המשטרה ויחד עם פקד זהבה מאיר וגם עם חיים חקני על כתיבת חוברת שתהייה מיועדת לנערות, כי הרבה פעמים אלימות מתחילה בגיל ההתבגרות וחשוב מאוד זיהוי הסימנים, זיהוי הידע כדי להבין שזו לא תופעה שהיום הוא העיר לי על זה ומחר זה יעבור ולמחרת זה יהיה אחרת.
ורד סויד: חשוב מאוד גם לכוון את הראיה ואת המודעות בנושא.
רועי אסף: סליחה, אני יכול להעיר מספר דברים.
ורד סויד: הוא הנציג של הרשות לפיתוח כלכלי, ביקשתי שהוא ידבר על הפעילות שלהם עם נשים במגזר הערבי, הוא צריך להמשיך לעוד ועדה.
ורד סויד: הוא יוכל לתת כמה מילים.
רועי אסף: אני מתנצל שאני צריך לברוח, אני מוזמן לוועדה אצל חבר הכנסת טלב אלסאנע בנושא חינוך אצל הבדואים.
רועי אסף: רצינו לסקור את הפעילות הכלכלית כי העצמת האישה מגיעה קודם כל מהמיקום של האישה בביתה, אם היא מכניסה כספים הביתה מן הסתם הבעיות שנגזרות מכאן משתפרות.
רועי אסף: התכניות של הרשות לפיתוח כלכלי עם אוכלוסיית המיעוטים, שמי רועי אסף, ראש האגף לפיתוח חברתי.
רועי אסף: יש לנו תכנית שנקראת 1539, של 800 מיליון שקלים שעיסוקה בפיתוח כלכלי של 13 ישובי מיעוטים, גם רהט בדרום וכל הישובים הגדולים - - - -
ציפי חוטובלי: זה חלק מהרשות?
רועי אסף: לא מהרשות לקידום מעמד האישה, אני מהרשות לפיתוח כלכלי.
ורד סויד: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה.
רועי אסף: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם הרשות לקידום מעמד האישה ועם ורד סויד באופן מוחלט על כל נושא הנשים.
רועי אסף: אני נותן לכם כאן דגימות של פרויקטים גדולים שאנחנו עובדים עליהם.
רועי אסף: ב- 800 מיליון שקלים יש דגש מיוחד על נשים אקדמאיות ערביות, ונשים ערביות בכלל.
רועי אסף: זה פוטנציאל תעסוקתי גדול מאוד למדינה, הן לא יכולות לצאת כי אין מעונות יום, אין תחבורה ציבורית.
רועי אסף: בתכנית שלנו בונים מעונות יום בישובים, וזה מתחיל כבר בשנת התקציב הקרובה.
כותר אלסנע: אפשר לדעת באילו ישובים אתם עובדים?
רועי אסף: כן.
רועי אסף: אפשר לראות את ההחלטה ,1539 עם 13 הישובים, לא אציין את כלום אבל הגדולים, סחנין, ערבה, רהט, כפר קאסם.
ורד סויד: את השאר אנחנו נשלים, אמרתי - - -
כותר אלסנע: רציתי לדעת באילו ישובים ואם זה כולל את המגזר הבדואי?
רועי אסף: רק רהט.
ציפי חוטובלי: הפעילות שלכם מתמקדת באוכלוסייה הבדואית?
רועי אסף: הפעילות שלנו מתמקדת בכל אוכלוסיית המיעוטים, ערבים, דרוזים וצ'רקסים.
מאירה בסוק: על איזה מעונות אתם מדברים?
מאירה בסוק: בוועדה מדברים על מעונות מזה שנתיים ולא שמענו על שם מעון שהוקם.
רועי אסף: זה נכון, ולכן הוקמה החלטה מיוחדת בגלל שהיו קשיים ברמת השטח של הרשות המקומית להקמת מעונות יום ובגלל הבעיות שהיו במשרדים, ובעיית ה- matching הקשה שהייתה במגזר הערבי, בנו כעת מבנה חדש בו matching ירד לאחוזים בודדים כדי שלרשות יהיה קל יותר לעשות את ה- matching ולהפעיל את זה.
רועי אסף: כאן נכנס כסף ממשלתי רב ולמעשה זה כמעט לא עולה לרשות המקומית להקים מעון.
מאירה בסוק: מתי אתם הולכים להקים את המעונות?
רועי אסף: התכנית כבר רצה.
רועי אסף: כרגע מתכננים שכונות, זאת תכנית גדולה לכל היושבים והיא ולא רק סביב נשים.
רועי אסף: התכנית הוחלטה בשנה האחרונה וכבר תבוא לידי ביצוע בשנת 2011, יש דיבורים על מעונות יום.
רועי אסף: אני יכול לומר שבסחנין ובערבה כבר לוקחים יוזמה, אני מניח שייקח זמן של בין שנה לשנתיים עד שיקימו מעון.
ציפי חוטובלי: סליחה, הוועדה עוקבת באדיקות אחרי נושא של בינוי מעונות יום.
ציפי חוטובלי: לא הבנו, אתם חיצוניים למבחני התמיכה?
רועי אסף: לא.
רועי אסף: יש כרגע בעיה בחלק מהרשויות המקומיות שאין דרישה.
רועי אסף: אנחנו מרחובות וברחובות יש רשות שעובדת ומושכת.
רועי אסף: יש בעיה בחלק מערי המיעוטים הגדולים שלא מושכים - - - אנחנו יכולים לשלוח לוועדה דיווח על כל הפעילות שלנו.
ציפי חוטובלי: אולי יותר נכון להזמין אתכם לדיון על המעונות.
ציפי חוטובלי: תגלה לנו את הקסם איך עושים את זה.
רועי אסף: קודם כל צריך לנסות לפני שמצליחים.
רועי אסף: אני אמשיך לסקור את הפעילות.
רועי אסף: יש פרויקטים הקשורים לנשים שאינן אקדמאיות, כמו "אשת חייל" עם "טבת" וקרן אברהם, פרויקטים שמטרתם להעסיק נשים שהשכלתן אינה גובהה כדי להוציא אותן מהבית.
רועי אסף: הדגש הוא על השמה נשית לתת להן כלים איך להתמודד עם שוק העבודה, גם שוק העבודה שלא כל כך מתאים לנשים אקדמאיות.
רועי אסף: אנחנו עושים בשיתוף הרשות לקידום מעמד האישה, יש את קרן "מייקרופיננס" כעת נכנסו 20 מיליון שקלים, 10 מיליון שקלים ממשלתיים- שלנו ביחד, תכנית שעובדת על מודל של חמש נשים שכל אחת מקבלת 10,000 שקלים בערבות הדדית למען ייצור זעיר וחיזוק כלכלי.
רועי אסף: יש תכנית נוספת של 4 מיליוני שקלים ל- 500 סטודנטיות תלמידות מצטיינות, כולל מהמגזר הבדואי שמהן תהיינה 57 לפי החלטת ההיגוי.
רועי אסף: זאת החלטת הממשלה 2289 המסומנת ערב-08, של 500 תלמידות אחרי בדיקה מיהן המצטיינות בכל בתי הספר של כל המגזר של המיעוטים, ערבים צפון, צ'רקסים ודרוזים, אותן יחזקו לקראת האוניברסיטה בשל בעיית הנשירה הגבוהה.
רועי אסף: יש תקציב נוסף שהממשלה אישרה בשנה שעברה, משרד האוצר ומשרד החינוך והשר לשעבר ברוורמן, של 305 מיליון שקלים להשכלה הגבוהה, חלק גדול ממנו יהיה מיועד לנושא של חיזוק הנשים.
רועי אסף: בשנה שעברה מספר הסטודנטיות והסטודנטים מהמגזר הערבי השתוו, זו השנה הראשונה בה נרשם שיוון בין ערבים לערביות במוסדות האוניברסיטאיים, זה בות"ת – ועדה לתכנון ולתקצוב והמועצה להשכלה גבוהה שעושים את התכנית כגורם מקצועי.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לומר שיש כמה דברים עליהם הייתי רוצה שנתמקד בהם בדיון הזה.
ציפי חוטובלי: אחד הנושאים הוא פערי השכר.
ציפי חוטובלי: אחד הדברים המדהימים שראינו כאן זה שנשים מרוויחות 63% מהגברים, כלומר הנתון הזה עדיין ממשיך ללוות אותנו.
ישראלה בן אשר: היום יש כתבה בעיתון שאומרת שיש קצת שינוי, לא שאין עוד פער.
ציפי חוטובלי: זו עוד נקודה שאולי הוועדה תוכל להיות פעילה בה, יש משהו שנוכל לשמוע מכם על מניעת פערי השכר?
ורד סויד: אני רוצה רק להשלים את הנושא של האלימות.
ורד סויד: קיימנו יום עיון בתחום של נפגעות תקיפה מינית, נמצאת כאן תת אלוף גילה כליפי שהייתה אחת ממשתתפות הפנל.
ורד סויד: הבאנו אנשי תקשורת מהשורה הראשונה כמו מאיה בן גל וברוך קרא, זה יצא במקביל להתפוצצות של פרשה מאוד ידועה בתקשורת למרות שתכננו את היום לפני, לנו היה חשוב מאוד להביא גם לידיעת התקשורת וגם לידיעת אזרחים ואזרחיות את הקושי של כל מתלוננת על עבירת מין ולגרום לשינוי תודעתי בכלי התקשורת בתחום הזה.
ורד סויד: זה נושא שאנחנו רוצים להמשיך ללוות אותו הלאה.
ורד סויד: לגבי המגזר הערבי אני אמשיך אחר כך, יש לנו פרק נפרד בסקירה.
ורד סויד: פערי שכר – התקיימה ועדת שרים מיוחדת בראשותה של השרה לימור לבנת, הוצגו הנתונים.
ורד סויד: בנתונים של שירות המדינה, אני מניחה שטלילה הציגה כאן את הדיווח שלה, משתדלים לעשות מעקב ולפעול לכך שכמה שיותר נשים תהיינה בתפקידי מפתח ובפריצת דרך.
ורד סויד: ויצ"ו מפעילה פרויקט, נמצאת כאן שרון שמרכזת את הפרויקט והיא תוכל להרחיב על כך.
ורד סויד: בשלב הראשון השתתפו סמנ"כליות של משרדי ממשלה, היום משתתף שם דרג הביניים של מנהלות ברמת הביניים, אנחנו מאוד מאוד מעודדים נשים להתמודד במכרזים.
ורד סויד: במקרים רבים החסם הראשוני הוא התמודדות במכרז.
ורד סויד: הדבר המרכזי שעשינו השנה סביב זה, נציג את זה כאן, זה דוח תומך משפחה.
ורד סויד: הבאתי לכאן - - -
ציפי חוטובלי: בנקודה של פערי השכר.
ורד סויד: פער השכר נובע לא מהשכר היסודי, שכר היסוד נשים וגברים מרוויחים אותו דבר.
ורד סויד: הפערים באים לידי ביטוי בשעות נוספות, גברים מרשים לעצמם להישאר הרבה פעמים, אני לא אומר בהכללה, חלק מהגברים נשארים עד השעה 9-10 בלילה ועד השעות הקטנות של הלילה בעבודה, כשברוב הבתים חלוקת הנטל החל מהשעה 16:00 כשמתחיל המרוץ להוציא ילדים מהגן ולעבור למשרה השנייה, נופל על נשים, תמיד אומרים לי "אצל הבעל שלי זה אחרת ואצל החתן שלי זה אחרת".
ורד סויד: ברוב הבתים בישראל המציאות שהנטל המשמעותי הוא על כתפי הנשים.
ורד סויד: סביב חשבנו איך לייצר מציאות שלא תמדוד את השכר על פי פרמטרים של שעות נוספות, זה פרמטר שמפלה נשים ולא מאפשר להן, בגדול, לתת את אותו מספר השעות - - -
מיכל יודין: גם הדרגה בצה"ל, הם באים עם דרגה בכירה יותר מצה"ל וזה מיד מעלה להם את תנאי העבודה.
מאירה בסוק: זה בהתאם להגדרות התפקיד.
מאירה בסוק: בפועל מה שקורה שיש מזכירה ויש מנהל לשכה.
מאירה בסוק: כבר מהתחלה יש פערים בשכר היסוד בגלל הגדרת התפקיד.
מאירה בסוק: המזכירה ומנהל הלשכה עושים את אותו דבר אבל הוא יקבל יותר כסף בשכר.
מיכל יודין: ואז יגידו שזה לא אותם תפקידים, הוא מנהל לשכה והיא מזכירה.
ורד סויד: בשנת 2008 הקימו ברשות ועדה לנושא בדיקת מקום עבודה תומך משפחה.
ורד סויד: אני אגיע מיד לסוף התהליך.
ורד סויד: סגנית השר וראש הממשלה העבירו לפני כשבועיים הצעת מחליטים בממשלה שעד חודש אוגוסט, נציב שירות המדינה ונציגים של האוצר ונציגי הרשות לקידום מעמד האישה יגיעו עם המלצות איך מטמיעים את זה בתוך שירות המדינה.
ורד סויד: ששירות המדינה יהיה המקום הראשון שיוביל את הנושא, אנחנו מניחים שמזה זה ייגזר גם לעסקים הפרטיים וגם לשלטון המקומי.
ורד סויד: יש שם אחת עשרה המלצות - - -
ציפי חוטובלי: בתקציב חדש?
ורד סויד: ממלא מקום נציב שירות המדינה פועל לזה, אורי פרבר עומד בראש הוועדה עם נציגי החשב הכללי ושל הממונה על השכר ונציגה של הרשות.
ורד סויד: באוגוסט אנחנו אמורים להתחיל לעשות את ההמלצות.
ורד סויד: הבאתי לכאן את הדיסק, כל מי שתרצה תוכל לקחת אותו, זה הקמפיין שמופיע כעת בטלוויזיה בכל הערוצים, שקורא לכל המעסיקים לעודד תעסוקת הורים ולשלב איזון בין הורים למשפחה.
ורד סויד: קיבלנו משוב מדהים על הקמפיין ולא רק על המראה החיצוני שלו.
ורד סויד: קיבלנו הרבה מאוד פניות גם של גברים וגם של נשים צעירים שאמרו שהגיעה הזמן להרים את הכפפה הזאת.
ורד סויד: פנו אלינו אבות שלא מוצאים מקום עבודה מאחר והם הורים גרושים שיש להם הסדרי ראיית ילדים ושום מקום לא נותן להם פעם-פעמיים בשבוע לסיים בזמן כדי לראות את הילדים.
ורד סויד: זה נושא שנוגע לכלל החברה ואנחנו מאמינים שדרך הנושא יהיה גם סיוע להורדה וצמצום בפערי השכר, יש בין אחת עשרה ההמלצות ואנחנו מניחים שלא כל משרד יוכל לאמץ את כולן כי במשרדים שיש קבלת קהל בשעות אחר הצהריים לא כולם יוכלו לסיים יום בשבוע בשעה מוקדמת.
ורד סויד: יצטרכו למצוא פתרון אלטרנטיבי כמו תורנות.
ורד סויד: הפתרונות בגדול לאחת עשרה ההמלצות - - -
קריאה: יש בחירות לנציבות שירות המדינה אולי צריך לפעול כדי שתבחר אישה לתפקיד.
עדנה סבאג קריבוי: זה רעיון טוב בלי קשר, אבל מה עם הרשויות המקומיות?
ורד סויד: אמרנו שזה כדוגמה ראשונה.
ורד סויד: לפני שנדרוש ממקומות אחרים ליישם אנחנו רוצים להראות שהממשלה מיישמת, נתחיל את זה באוגוסט ואז נפנה לשלטון המקומי לשלמה בוחבוט ולכל ראשי הרשויות.
ורד סויד: לא יכולנו לבוא לגופים וארגונים ולבקש להתחיל אצלם לפני שהממשלה מתחילה ליישם, זאת הסיבה שסגנית השר חשבה שראוי להתחיל ביישום קודם כל במשרדי ממשלה.
ורד סויד: כבר השנה עוגנו בתקשי"ר יחד עם טלילה, שתי החלטות מתוך הדוח.
ורד סויד: ה- 1 בספטמבר יהיה יום בחירה לגברים ונשים.
ורד סויד: בקשתי לבדוק את הנתונים במשרדי הממשלה ונדהמתי מהאחוזים הגבוהים שניצלו את יום הבחירה כדי להיות ביום הראשון עם הילד או הנכד בבית הספר או הגן.
ורד סויד: הוחלט גם על הקמת חדרי אימהות במקומות עבודה, לאימא שרוצה לחזור לעבודה אחרי הלידה ולהניק, אלו דברים שהוטמעו.
ציפי חוטובלי: מה לגבי משרות אם, האם יש גם משרות אב?
ורד סויד: כן, כן.
ורד סויד: אני יודעת שמאפשרים לאבות שמצהירים כל כך, כי אי אפשר שיקבלו ממקום העבודה שני ההורים, ניתנת האפשרות לאבות לקבל את השעות האלה.
עדנה סבאג קריבוי: אצלנו בעיריית באר שבע, הגשתי לך את זה גם בדוח, עשינו השוואה ונדהמנו, אחת המכות והרעות היא שנשים שעובדות כסייעות בחינוך המיוחד ומקבלות 20 שקל בשעה, המשרה שם היא שעתית על פי צורך.
עדנה סבאג קריבוי: אני כיועצת בדקתי את זה כי זו הוראה של משרד הפנים שאי אפשר לשנות וזה מאוד מפלה נשים.
עדנה סבאג קריבוי: בעיה נוספת היא שבמכרזים, אנחנו היועצות משקיפות ולא מצביעות וזה על פי החוק, אני חושב שזה טעון תיקון שהיועצת דווקא במכרזים תהייה בעלת זכות בחירה, כדוגמת הרצליה ששם הובילה את זה אישה שהיא ראש עיר וממנה את ועדת המכרזים, אם היועצת תהייה בעלת זכות בחירה במכרזים, זה מאוד יקדם נשים.
ורד סויד: נשאיר את זה לפרק של היועצות, ההערות שלך הן מאוד במקום, אני רוצה רק לסיים את התחום 'תומך משפחה'.
ורד סויד: ההמלצות העיקריות אומרות שקודם כל הדבר הראשון, יום בשבוע תהייה יציאה מוקדמת לכל העובדים, גם לאבות, גם לאימהות שיהיה להם יום שהם יוכלו להתפנות לצרכי משפחה, לתרבות פנאי ולכל דבר.
ורד סויד: אנחנו רוצים שמעבר ליום הזה לא תהיינה ישיבות משרדים ממשלתיים אחרי השעה 16:00.
ורד סויד: אם קובעים ישיבה אחרי השעה 16:00 צריך להודיע עליה 72 שעות מראש לצורך התארגנות.
ורד סויד: אנחנו יודעים שמשרד הבינוי והשיכון המליצו על כך כבר והצוות שלהם בתחום סביבת עבודה, תומך שלא יתקיימו ישיבות אחרי השעה 16:00.
ורד סויד: ההמלצה השנייה היא שעות גמישות, לאפשר גם להתחיל וגם לסיים את יום העבודה באופן גמיש.
ורד סויד: היום זה מיושם בחלק ממשרדי הממשלה אבל לא באופן רשמי.
ורד סויד: אנחנו רוצים להגיע למתכונת שיהיה נוהג של שעון קשיח, למשל בגבולות השעות בין 09:00 לשעה 15:00, ומעבר לזה שעות גמישות.
ורד סויד: אנחנו רוצים שהגמישות לא תהייה על בסיס שבועי אלא על בסיס חודשי כדי שהעובד או העובדת יוכלו ליהנות מזה בצורה מרבית.
ורד סויד: מחקרים הראו ששעות גמישות זה דבר המשמעותי ביותר שתורם ביותר לשילוב אימהות בשוק העבודה.
ורד סויד: נמצאת לידנו רותי הורניק שעסקה הרבה מאוד בכתיבת הדוח יחד עם מיכל סלומון.
ורד סויד: התחום הבא שהוא חשוב מאוד בעינינו, דיברנו על פערי שכר סביב שעות הנוספות.
ורד סויד: השעות נוספות מגיעות לפעמים ל- 150% לשעה, עם תשללום לכלכלה, ולעוד הרבה מאוד הטבות.
ורד סויד: דיברנו על כך שבמקום שעות נוספות אנחנו רוצים לעבור לתפוקות ולמדידת איכות עבודה, שתהייה הערכה הוגנת של ביצוע עבודה במקום למדוד שעות למדוד מטלות ביצועיות.
ציפי חוטובלי: מי מיישם את זה?
ורד סויד: אנחנו רוצים ליישם את זה במשרדי הממשלה בחודש אוגוסט, כך שכל משרד יגדיר לעצמו על פי המנהל המקומי מהן המטלות שמוטלות על העובדים ולמדוד את התפוקה.
ורד סויד: כפי שעדנה ציינה מדידת השעות על בסיס יומי מעוררת כעס בקרב העובדים כי יש ימים ארוכים שמצד אחד הם לא מקבלים עליהם שעה נוספת, אבל אם ביום אחד חסרה שעה מורידים להם את השעה, לכן אנחנו רוצים לשנות את השיטה.
ורד סויד: אנחנו רוצים גם למדוד מוטיבציה ויחסי אנוש מתוך אמונה שהמדדים האלה משפיעים על מידת הפרודוקטיביות בעבודה יותר מאשר מספר השעות במטרה להגבירן.
מאירה בסוק: יש בעיה עם העניין של התפוקות, סליחה שאני אומרת אבל זה מאוד בעייתי.
מאירה בסוק: ניקח למשל את אחיות בריאות הציבור שהיום הן במסגרת ההפרטה והן בחברה פרטית, אחיות בריאות הציבור עובדות לפי תפוקות והן צריכות להוכיח כמה זריקות חיסון הן צריכות לעשות.
מאירה בסוק: אני אתן סתם דוגמה, 20 זריקות חיסון ביום שזה דבר שהוא מאוד בעייתי.
ורד סויד: אנחנו לא מתכוונים לתפוקות מהסוג הזה.
ורד סויד: העבודה הרי כוללת קבלת קהל, מניעה, הסברה.
ורד סויד: המטרה שלנו באה להקל ולהראות שאפשר לעשות יום עבודה ב- 7-8 שעות עבודה או 7.5 שעות עבודה כמו שנהוג בעולם המערבי, בטח לא להרע.
מאירה בסוק: לשים לב איפה עושים את זה.
ורד סויד: אני מקבלת את ההערה שלך.
ורד סויד: אנחנו רוצים להוביל לבנק שעות שנתי שיאפשר גמישות מרבית לאורך כל השנה, זה משהו שמקובל בחלק ממדינות אירופה.
ורד סויד: לדוגמה אם לאחד מבני הזוג יש חופשה והוא יכול להיות בתקופה הזאת יותר עם הילד ובכך לשחרר את בן הזוג השני לעבודה, בן הזוג השני בימים האלה עובד יותר וזה עומד לזכותו גם בחודש אחר, שתהייה איזו חלוקה שמאפשרת גמישות.
ורד סויד: הנושא המרכזי שעליו יש לנו ויכוחים עם האוצר, כאן אנחנו רואות את המהפכה, אני לא יודעת אם נצליח ליישם אותו כבר מהשנה כי יש עליו התנגדות מאוד גדולה, זה עבודה חלקית מהבית.
ורד סויד: אנחנו ראינו שהחסם לצאת מהבית לשוק העבודה הוא של אימהות למספר ילדים מסוים בגילאים מסוימים, להשתלב בעבודה ולהתקדם לתפקידים אחרים.
ורד סויד: אנחנו מאמינים שהאפשרות להשלים עבודה מהבית מהווה פתרון לאותו חסם.
ורד סויד: בעולם המודרני האפשרות קיימת, בבריטניה האפשרות הזאת קיימת.
ורד סויד: יש מחקרים בטלקום שהראו על חסכון עצום למקום העבודה, החל מחשמל, טלפונים, ודברים אחרים.
ורד סויד: אנחנו רוצים לתגמל על עבודה שמתבצעת מהבית כי אנחנו יודעים שעובדים ועובדות מסורים, גם אצלי בתוך הצוות שיושב כאן לידי, וכל הצוות הנוסף שלנו, נמצאות כאן בת שבע, חנה מור יוסף, עורכת הדין שירלי הרמולין, עובד שעות מהבית ואף אחד לא מתגמל אותו.
ורד סויד: הבוס צריך עזרה או מישהו צריך עזרה ובלי קשר, כמו למשל הם צריכים להיות מוכנים לישיבת ממשלה ביום ראשון והם עובדים מהבית ואף אחד לא מתגמל על השעות האלה, חשוב שיהיה לכך תגמול.
ורד סויד: כמובן שאנחנו רוצים שיהיה לזה מדדים של פיקוח, שזאת תהייה עבודה מדידה דרך מחשב או דרך כל דבר שאפשר למדוד.
ורד סויד: יש משרדי ממשלה שאישרו לצוותים מיוחדים בתפקידים מוגדרים מראש על פי קריטריונים ובאישור פרטני כן לעשות את זה.
ורד סויד: ההערכה היא שהיום מתוך 70,000 פלוס עובדי מדינה רק אלפים ספורים יכולים היום לבצע את העבודה מהבית כי אי אפשר להגיד למורה תלמד מהבית וגם לא למי שעוסק בקבלת קהל.
ורד סויד: חשוב לנו להטמיע את זה ולהתחיל בתהליך.
ורד סויד: העלנו בפנינו את האפשרות של ניצול לרעה של העבודה מהבית, שקיימים קשיים ביישום עקב שאלת חישוב השכר והביטוח של העובד, האם יש לו ביטוח בבית, אם אין לו ביטוח מבנה וכדומה.
ורד סויד: יש טענה מאוד מרכזית שעבודה מהבית יוצרת מתח בבית עקב טשטוש הגבולות בין עולם העבודה לעולם הבית.
ורד סויד: בכל מקרה עבודה מהבית מצריכה הערכות שונה מזו המקובלת לאורך שנים רבות, היא חייבת להיות מתואמת מול הגורמים המוסמכים.
ציפי חוטובלי: השאלה בכמה מקומות עבודה מנצלים את זה?
ציפי חוטובלי: איפה זה כן עובד?
ורד סויד: היום אנחנו יודעים שיש אישור לזה בפרקליטות, לא מדובר על כל שעות העבודה אלא על מספר שעות שהעובד מכין דברים, נדמה לי שגם באוצר היה משהו נקודתי.
ורד סויד: הכוננויות – היום זה הסדר שכבר קיים ואנחנו ממליצים שינצלו אותו בצורה הראויה, שיהיו קריטריונים ברורים למתן כוננויות, אם עובדים צריכים לעשות מטלה מהבית שהם יקבלו עבור המטלות האלה את שעות הכונניות.
ורד סויד: אנחנו ממליצים שהמושג כוננות יחזור למשמעות המדויקת שלו.
ורד סויד: כמו כן אנחנו ממליצים שתהייה הגדרת תחומים וציפיות בין הצרכים המשפחתיים לבין הצרכים בעבודה.
ורד סויד: אנחנו רואים בזה כלי ניהולי, שבראיון התקופתי של עובד ומעביד ידברו ושיעלה הנושא של התאמה אינדיבידואלית והתחשבות בצרכים הייחודיים של המשפחה.
ורד סויד: שכר עידוד – אמרנו שזו תוספת שכר למי שהתפוקה שלו תעבור את המכסה שנקבעה.
ורד סויד: אנחנו מאמינים שזה תמריץ לעבודה ביעילות.
ורד סויד: יש ביקורת שזה יכול ליצור עבודה שטחית ושלעיתים קשה למדוד תפוקות בצורה מהימנה ושמישהו יכול לתייק מספר רב של פניות בדואר אלקטרוני כי סופרים לו כמה תפוקות.
ורד סויד: אנחנו אומרים שיש למדוד תפוקות חכמות ואמיתיות של עבודה משמעותית.
ורד סויד: הצענו גם את הדגם של עבודה דחוסה, כלומר לדחוס לעובד שאומר שהוא יכול לעשות יותר שעות בשבוע עבודה מקצור תמורת סוף שבוע ארוך יותר, כן לאפשר לו את זה.
ורד סויד: דיברנו על משרה שמתחלק בין שני עובדים או יותר, אם יש שני עובדים שמעוניינים לעבוד באופן חלקי או באופן גמיש לאפשר את זה כהסדר זמני עד שמתאפשר להורה לחזור למשרה מלאה.
ורד סויד: בהרבה מקרים אחרי לידה או מקרים אחרים מציבים אולטימאטום ונשים לא יכולות לחזור ל- 7.5 שעות עבודה כי בפועל זמן הנסיעה לגנים ולמעונות וכדומה לא מתאים.
ורד סויד: לכן אם אישה מבקשת לעבור למשרה חלקית לאפשר לה לשנה-שנתיים, לתקופה, ולאחר מכן לאפשר לה לחזור למשרה מלאה ולא לפגוע לה במשרה.
ציפי חוטובלי: הוועדה ביקרה במפעל אינטל ויש לנו כמה המלצות.
ורד סויד: אנחנו הזמנו אותם ולמדו מהם.
ורד סויד: בנושא של גנים ומעונות בארגון – הצפייה שלנו שיהיו גנים ומעונות בסביבת העבודה, היום בקריית הממשלה אין מעון, וגם לא בכנסת.
ורד סויד: תחשבו על עובדי הכנסת, על חברות הכנסת האימהות שבימים שהמליאה מתחילה בשעה 16:00 או 17:00 וגן הילדים נסגר בשעה הזאת.
ורד סויד: אנחנו היינו מאוד רוצים שיהיו מעונות שגם יתאימו את שעות עבודה להורים וגם שיהיו בקרבה לצהרונים ולמקומות העבודה.
ורד סויד: התשובות שקיבלנו הן שהיו ניסיונות בעבר והתברר שהורים מעדיפים לא לרשום ליד סביבת העבודה.
ורד סויד: למרות זאת אנחנו טוענים שכן צריכים את האפשרות כי הזמן של הורים והלחץ שהם כן או לא יצליחו לקחת את הילד, המרחק שהילד נמצא בחמש עשר דקות מהם מוריד לחץ משמעותי.
מיכל יודין: יש דוגמאות של מפעלים פרטיים שעושים את זה וההורים מאוד מרוצים.
ציפי חוטובלי: נכון ראינו את המקרה של אינטל - - -
מיכל יודין: אינטל, רפא"ל מכון ויצמן.
ציפי חוטובלי: כדאי שנזכור ששעות הפעילות של המעונות שם הן משעה 06:00 עד 19:00, ואנחנו לא ממליצים לאף אחד לנצל את כל השעות.
מיכל יודין: קודם כל שהאפשרות תהייה קיימת, אבל ממשלת ישראל לא רואה ולא נותנת מענה לצרכים האלה - - -
ורד סויד: זה פרויקט שהממשלה הולכת ליישם.
ורד סויד: דיברנו שיש החלטת ממשלה שבחודש אוגוסט מביאים לממשלה את מה מיישמים מהדוח.
ורד סויד: ראש הממשלה וסגנית השר הולכים להיות ידידותיים למקומות עבודה.
ורד סויד: הנושא לפני האחרון, קייטנות קיץ לילדי עובדים – בשבועיים האחרונים של חופשת הקיץ אין קייטנות ואנחנו מכירים את המציאות שמגיעים במקרים רבים עם הילד למקום העבודה, לא תמיד המעסיק מאפשר את זה.
ורד סויד: אנחנו רוצים שמקומות העבודה יקיימו בשבועיים האלה מסגרת אלטרנטיבית של קייטנות או סבסוד של קייטנות חיצוניות בתקופה הזאת.
ורד סויד: ההמלצה האחרונה היא ליישם מחויבות אקטיבית של ייצוג נשים בהנהלת ארגון.
ורד סויד: אנחנו רוצות שיהיו באחוזים כמה מנהלות בכל משרד, בכל מקום, כדי לקיים יחס שוויוני בין אחוז הנשים בכלל בארגון לבין אחוז הנשים בעמדות הבכירות.
ציפי חוטובלי: יש כאן דברים שהרגשנו שאנחנו צריכים לקבל הדגשים, מיד נדבר על היועצות, אבל בנושא חוות דעת מגדריות בחקיקה.
ציפי חוטובלי: יש דרישה בחוק שכל הצעת חוק שיש לה השלכות מגדריות תקבל את חוות הדעת שלכם לגבי המשמעויות, ועד כמה מדובר בהצעת חוק טובה, עד כמה אפשר לשפר אותה.
ציפי חוטובלי: עד כמה אתם מרגישים שאתם יכולים באופן מעשי לעמוד בדרישת החוק?
ציפי חוטובלי: הרי לפחות ממה שאנחנו ראינו מספר הצעות החוק שבסופו של דבר קיבלו חוות דעת מגדריות הוא מספר קטן, 77 חוות דעת מגדריות שניתנו על ידכם.
ציפי חוטובלי: מה בעצם נדרש מכם כדי שתוכלו לעמוד בדרישה הזאת?
ציפי חוטובלי: יש יועצת משפטית לדרישה הזאת?
ורד סויד: המספר לא קטן.
ורד סויד: נמצאת איתנו כאן היועצת המשפטית עורכת הדין שירלי הרמולין, ומי שעוסקת בפועל בבחינה המגדרית של דברי החקיקה היא רותי הורניק שהיא משפטנית.
ורד סויד: בימים אלה עבר מכרז, אני לא יודעת אם מותר להגיד את השם כי לא ברור אם זה פורסם או לא, עורך דין מהמגזר הערבי שיצטרף לצוות שלנו לעיסוק בחוות דעת מגדריות.
ציפי חוטובלי: כמה אנשים מונה הצוות שלכם לחוות דעת מגדריות?
ורד סויד: כרגע עסקה בנושא בעיקר רותי הורניק, ומצטרף אלינו בזמן הקרוב עורך דין נוסף.
ורד סויד: אנחנו רואים בזה תפקיד מרכזי ביותר של הרשות.
ורד סויד: חוות הדעת המגדריות ניתנות לגבי חוקים שיש להם זיקה גם אם היא ישירה וגם אם היא עקיפה, אנחנו משתדלים שתהייה זיקה כלשהי לנושא המגדרי.
ורד סויד: אמרתי שאנחנו רואים בזה תפקיד מאוד משמעותי.
ורד סויד: רותי הורניק מכינה את החוות הדעת בצורה מאוד מקצועית ואני מקבלת משוב - - - -
ציפי חוטובלי: איזה הצעת חוק מקבלת חוות דעת כזאת?
ורד סויד: אנחנו עוברים עליה ביחד ומנסים למצוא האם יש לה זיקה מגדרית, אנחנו פונים ומתייעצים גם עם נשים מבחוץ, גם עם חברות הוועדה המייעצת שלנו שיש בה פרופסוריות מובילות מהאקדמיה מתחומי המגדר.
ורד סויד: המטרה שלנו להרחיב ולהגיע לכמה שיותר תחומים.
ורד סויד: אני מניחה שתת אלוף גילה כליפי תספר גם על הדברים שהיא עושה בצה"ל בתחום, הם באמת פורצי דרך.
ורד סויד: אנחנו רואים בזה משהו מאוד משמעותי ואנחנו יכולים לספר, אני לא יודעת אם זה מאחורי או לפני הקלעים, שהרבה פעמים פונים אלינו גם כשיש תמיכה בהצעות חוק פרטיות, או של הממשלה, אנחנו הרבה פעמים רואים תוצאה של העבודה היסודית שלנו בחוות הדעת המגדרית ששכנעה למה צריך להצביע בנושא הזה.
ורד סויד: אנחנו לא מסתפקים רק בחוות דעת כתובה אלא אנחנו פונים באופן אישי גם לחברי כנסת, גם לשרים ועושים מעין עבודת לובינג ושכנוע והסברה בדברים האלה.
ורד סויד: חוות הדעת מתפרסמות אצלנו באתר, אני בכלל ממליצה שתכנסו לאתר האינטרנט שלנו לדעתי הוא אתר מאוד מקיף ומעניין - - -
נועה בן שבת: בנוגע לחוות הדעת המגדריות, האם אתם מגישים את חוות דעת לוועדות, האם אתם מגיעים לוועדה הרלוונטית לעניין ואיך מתייחסים אליה?
ציפי חוטובלי: מניסיוני, יש כאן דיווח שלכם שיש חוות דעת מגדרית, אני לא ראיתי אותן.
מאירה בסוק: למשל האם כשיש בעיה של תחבורה, אתם מגיעים אחרי המעבר של הצעת החוק, השאלה היא טכנית איך הם מגיעים לוועדה?
מאירה בסוק: למשל של בינוי, תחבורה, האם זה מגיע לפני העברת החוק לוועדה לקריאה שנייה ושלישית או אחרי?
מאירה בסוק: איך כל הסיפור הזה מתנהל?
מאירה בסוק: אנחנו לא ראינו את זה.
ענת טהון אשכנזי: יותר מכך.
ענת טהון אשכנזי: אני חושבת שהתפקיד של החוק הוא לא בהכרח לדברים שהם בהגדרה, זאת אומרת למשל הצעת חוק לייצוג הולם של נשים בוועדה, אני חושבת שדווקא בנושא הזה חוות הדעת המגדרית היא פחות חשובה מחוק שכר מינימום, זאת החשיבות הגדולה של החוק.
ורד סויד: בגלל אמרתי שאנחנו מנסים להרחיב ושאנחנו מתייעצות בכל הפנלים, בכל וועדת שרים שמתקיימת לענייני חקיקה מועלות חוות הדעת המגדריות שלנו.
ורד סויד: אנחנו משתתפות, ומשתתף גם נציג המחלקה המשפטית - - -