GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: אני מבקשת שבפעם הבאה שנציגות משרד המשפטים מעלה איזושהי טענה, היא תגבה אותה בניירות- - -
דן אורן: לא התנגדתי לחקיקה.
דן אורן: התנגדתי למכסות.
אורית זוארץ: לא אמרתי שהתנגדת.
אורית זוארץ: דיברת על נתונים ודיברת על לימוד החומר בעולם.
אורית זוארץ: אני מבקשת שהחומר הזה יונח בפני הועדה.
אורית זוארץ: אתה מתבסס על עמדות, על מחקרים, או על בדיקה מסויימת שנעשתה בעולם וטענת את הטענה שיש סטיגמטיזציה, אני מבקשת שהחומר הזה יונח על השולחן.
מיכל יודין: כל מה שהוא צריך לעשות זה לפנות למרכז המידע.
אורית זוארץ: אני לא רוצה להיכנס לדרך שבה אתה פועלים אבל קשה לי מאד לקבל- - -
דן אורן: פעלנו עוד לפני שמרכז המידע בכלל נולד.
אורית זוארץ: אני אשמח מאד לקבל את החומרים על המגמות האלו בעולם כי דיברת על מגמות בעולם, אני אשמח לקבל את החומר, זה מה שאני מבקשת וכמובן, גם עמדות שהן בעד וגם אלו שהן נגד, כדי לגבות את דבריך.
אורית זוארץ: לגבי שאר הדברים אני חושבת שזה רק שלב ויש שלבים נוספים שאנחנו נבקש לקדם בחקיקה אבל זה להצעות חוק נוספות.
ציפי חוטובלי: מבקשת מכל הדוברים הבאים, שיאמרו את הדברים בקצרה.
ציפי חוטובלי: אנחנו רוצים להצביע וחשוב לי שכולם ידברו אז נתן רשות לחכי"ם אבל גם לאנשי מקצוע.
נחמן שי: אקצר.
נחמן שי: אני באמת מתפלא שצריך היה לחכות לחוק הזה כדי לוודא שנשים תיוצגנה באופן הולם ואני גם חושב שלא די בהגדרה באופן הולם אלא ממש בקביעה מספרית או אחוזית בתוך ועדות.
נחמן שי: וזו עובדה שאנחנו זקוקים לזה.
נחמן שי: התחושה שלי -והיא יותר ויותר מתחזקת- שלא די באמירות אלא מוכרחים לעגן את זה בחקיקה כי זה לא קורה, זה לא קורה, זה פשוט לא קורה וזה לא נעשה באופן טבעי ומובן מאליו ואני אומר שגם כשזה מעוגן בחקיקה אז אמרו שלא מצאו נשים.
נחמן שי: באיזשהו מקום זה בעיניי הדבר הכי מביש.
נחמן שי: בכלל, כל אחד בחדר הזה יכול לתת להם עשרה שמות והם פשוט לא רצו אז טוב שהחוק הזה יבוא וטוב שיבואו חוקים נוספים בדרכו.
נחמן שי: אני גם יזמתי לאחרונה איזשהו חוק בנושא של יצוג נשים בדירקטוריונים וגם שם משרד המשפטים ממש לא מעודד אותי להגיש אותו -באותה הרוח ששמעתם פה.
נחמן שי: אני מקוה שתהיה לי עזרה בועדה ובכל מקום.
נחמן שי: אין ברירה, מוכרחים להכניס את זה לתוך הכנסת בחקיקה ומחוץ לכנסת בקמפיינים ציבוריים.
אורית זוארץ: רוצה רק משפט אחד, אין לי הרבה דברים אבל אני רוצה להגיד מילה טובה, משפט אחד אני חייבת לומר, ראש הממשלה הקים את הרשות לקידום מעמד האישה, הוא אמון על הרשות לקידום מעמד האישה ולכן, הכח צריך להיות בידי הרשות לקידום מעמד האישה, גם- - -
דוברת: הוא לא הקים את הרשות.
אורית זוארץ: הוא יזם את הקמת הרשות.
דן אורן: ב 98'.
אורית זוארץ: ב 98'.
אורית זוארץ: אין לי הרבה דברים טובים להגיד עליו אבל במקרה הזה הוא הקים את הרשות לקידום מעמד האישה וזה משהו טוב שהוא עשה.
אורית זוארץ: ואני חושבת שצריך לחזק את הרשות לקידום מעמד האישה ואת האחריות של ראש הממשלה על המקום הזה, להפעיל עליו הרבה לחץ פיזי מתון.
אורית זוארץ: צריך גם לשבח.
נינו אבסדזה: אני הייתי מעדיפה שראש הרשות תעגן את כל הנתונים האלה ושיהיה מאגר אחד, אסור לפצל את זה, הפיצול הזה יצור כאוס ובסוף לא יהיה שום דבר.
נינו אבסדזה: שני משפטים: לברך על יוזמת החקיקה החשובה מאין כמוה ולברך את יושבת ראש הסיעה שלנו וגם להגיד לך תודה ציפי, כיושבת ראש הועדה, על התמיכה.
נינו אבסדזה: זו פעם ראשונה שאני בוועדה ואני רואה כאן תמיכה מלאה שהחוק הזה מקבל, באמת כל הכבוד לך.
נינו אבסדזה: מה שאני עוד אוהבת זה שהחוק באמת פשוט, מובן, לא צריך להסביר, לא צריך לצאת ולהיעזר במשפטנים כדי להסביר, הוא פשוט כמו המציאות שלנו, שלצערי הרב, במקרה הזה, ובנושא הזה, היא פשוטה והיא באמת דורשת תיקונים.
נינו אבסדזה: דבר נוסף, ב"קדימה" אני לא מייצגת רק נשים אלא את מיגזר העולים מברית המועצות ככלל ולגבי נשים, כל הבעיות שיש לנשים שנולדו בארץ - תכפילו אותן למאה, למאתיים, תקבלו את הבעיות אצל העולות החדשות.
נינו אבסדזה: והדבר הזה הגיוני כי הן באו ממדינה הרבה פחות דמוקרטית והרבה יותר קשה להן להתבסס פה, הרבה יותר קשה להן להילחם על הסטטוס ועל המעמד שלהן ועוד פעם תודה על החקיקה הזאת.
אורית זוארץ: גם ביניהן יש ראויות.
נינו אבסדזה: ללא ספק אבל הרבה יותר קשה להן להוכיח את זה ובאמת, לקדם את החוק כמה שיותר מהר.
מיכל יודין: דבריי קודם כל אליךָ: בעולם בכל המגדרים הוכח שבאמצעות חקיקה נשים שברו את תקרת הזכוכית.
מיכל יודין: גם בהבטחת יצוג פוליטי בפרלמנטים- - -
דן אורן: אמרתי משהו נגד זה?
מיכל יודין: אז פשוט אני חוזרת, תלמד יותר את הנתונים.
מיכל יודין: יש הוכחה מובהקת שחקיקה להבטחת יצוג שברה את תקרת הזכוכית.
דן אורן: אין מחלוקת בענין הזה.
מיכל יודין: סטיגמטיזציה הטיעון המרכזי שלכם.
דן אורן: זו סטיגמה שנובעת מהמיכסה.
מיכל יודין: זאת מיכסה שמדברת על שוויון בין המינים, הבטחת היצוג היא חוק שהוכיח את עצמו.
דן אורן: כך עושים בכל מיני מדינות.
מיכל יודין: ההוכחה נמצאת בעובדה שבפרלמנטים ברחבי העולם -כולל במדינות העולם השלישי, הצליחו נשים להגיע לשוויון בפרלמנט או לאחוזים גבוהים בו בזכות חקיקה.
מיכל יודין: אתה משתמש בשינויים אז תוציא את זה מהלקסיקון שלך ותכניס את הבטחת הייצוג.
מיכל יודין: כי מה שהוכח במדינה האחרונה שבה נשים משנת 1971 קיבלו זכות הצבעה הוא שהיום, בשנת 2011, יש יותר נשים בפרלמנט, בזכות החקיקה, וזה כשאני מדברת על חקיקה משנת 1971 ובסך הכל ויש יותר נשים בממשלה.
מיכל יודין: ברואנדה, מדינה שעברה את כל המשברים החברתיים יש יותר נשים בפרלמנט מאשר גברים בזכות החקיקה.
מיכל יודין: וראה, מדינת ישראל וארצות הברית, שתי דמוקרטיות, נמצאות במקום ששים ותשעה וששים וחמשה מבחינת יצוג נשים בפרלמנט.
מיכל יודין: האם למדינת ישראל אין נשים נפלאות שצריכות להיות שמה ולהיות חלק ממקבלי ההחלטות?
מיכל יודין: להיות בוועדות החקירה ובממלכתיות וכו' וכו'?
מיכל יודין: רק החלטות שיש בהן יותר נשים יתקבלו עם הגיון אחר, אני מצטערת לומר שמתקבלות החלטות מבישות בוועדות טירקל שלגביה היינו חלק יחד עם "איתך" בהגשת הבג"ץ, והעברנו לשם שמות נשים מאד ראויות, עם רקע צבאי, עם רקע משפטי, משפט בינלאומי והם התעלמו לחלוטין, וסליחה על הביטוי: מינו גברים מאד לא ראויים, לפחות אחד שכבר לא נמצא אתנו.
מיכל יודין: אני חושבת שיש פה התעלמות מצד משרד המשפטים.
מיכל יודין: לאחרונה אנחנו הגשנו שוב הצעת חוק להבטחת יצוג והיא עברה בועדת שרים לחקיקה.
מיכל יודין: כי באמת, יותר ויותר גברים מבינים היום שמדינת ישראל תצא נשכרת מכך שנשים טובות וראויות יהיו שם ויחליפו כמה מן הגברים הלא כל כך ראויים.
מיכל יודין: ביום האחרון ש"ס הגישו ערר.
מיכל יודין: אז עכשיו אנחנו צריכים עוד פעם לבוא- - -
ציפי חוטובלי: הוא מכיר מקרוב את הערעורים של ש"ס.
דוברת: את הוֶטוֹ.
מיכל יודין: הוֶטוֹ.
מיכל יודין: כן, יש פה בעיה שהיא שאלה שצריכים להפנים הם בעצם הגברים כגברים, לא כאנשי משפט ואני פונה אליך---
ציפי חוטובלי: חייבת לקצר אותך.
מיכל יודין: חשוב היה לי לומר את הדברים.
מיכל יודין: משרד המשפטים הוא המקום שצריך להיות הגורם המעודד לחקיקה הזאת שתקרא לשוויון בעמדות השפעה בין נשים לגברים, כי מדינת ישראל תצא נשכרת מכך.
מיכל יודין: לא מעבר לזה שאנחנו נטען שיש נשים ראויות וכו' וכו' אלא כי המדינה תצא נשכרת מכך שהרי נשים חושבות ומחליטות אחרת.
מיכל יודין: אז המסר שלי אליך ואל כל חבריך: קבלו את החוק הזה ותדאגו שבהמשך לא יהיה רק -איך אומרים, שליש?
מיכל יודין: לא, שיהיה חמישים אחוז נשים.
דן אורן: את יודעת שאנחנו נושאים את הדגל בתוך המשרד.
ציפי חוטובלי: מודה לך.
ציפי חוטובלי: המשך הדוברים.
ציפי חוטובלי: מבקשת לצמצם את עיקרי הדברים.
שרון צ'רקסקי: אני גם מוטרדת מן הענין הזה של סטיגמות.
שרון צ'רקסקי: אנחנו חוות הרבה סטיגמות כנשים אבל אני חושבת שזה פחות חשוב מאשר הענין שנשים ישתתפו בתוך הועדות.
שרון צ'רקסקי: זה פחות חשוב, כי יותר חשוב שנשים יהיו בתוך הוועדות.
שרון צ'רקסקי: אישה אחת, שלש, ארבע, אני חושבת שצריכות להיות חצי.
שרון צ'רקסקי: אז אנחנו נחיה עם הסטיגמה זו דעתי, וזה מצב ביניים שאחרי שנעבור אותו תתבסס פה איזושהי נורמה שברור שנשים הן חצי מהוועדות.
שרון צ'רקסקי: חילופי יו"ר – היו"ר אורית זוארץ.
שירלי בבאי: חשבתי שאולי כדאי להקים קרן לבגצ"ים, של ארגוני נשים.
שירלי בבאי: קרן ייעודית שכל פעם שתקום וועדה ולא יהיו בה נשים בגלל שאין מיכסות אנחנו פשוט נגיש בג"ץ וזה מה שאנחנו עושות אבל יכול להיות שזה רעיון מעניין.
שירלי בבאי: אני חושבת שחייבים להכניס הרבה מאד ענייני אכיפה למנגנונים.
שירלי בבאי: אם הרשות לקידום מעמד האישה תעביר את השמות יש לשמור שזו לא תהיה האחריות שלה ואין באמור כדי לפגוע בחובה למנות, זאת אומרת, לא יאמרו לרשות: "לא העברת נשים, לא העברת נשים מתאימות, גמרנו, נגמר החיפוש".
שירלי בבאי: אם לא מעבירים את הענין של המינוי שנדרש לרשות בזמן, המינוי שמתבצע ללא הפניה לרשות יבוטל, זאת אומרת, יש הרבה מאד "שיניים" שצריך להכניס לענין הזה, אם כבר משנים כדי שזה באמת יבוצע ויתקיים ולא עוד פעם סיסמאות.
אורית זוארץ: האם אתם ערים למנגנוני אכיפה?
אורית זוארץ: זה משהו שהעליתם.
סהר פינטו: יורחב בקריאה שניה ושלישית.
סהר פינטו: גם ענין השליש.
ענת טהון-אשכנזי: כאמור אנכי מעמותת "איתך".
ענת טהון-אשכנזי: כיוון שבג"ץ טירקל הוא הבג"ץ הרביעי שלנו בנושא אני רוצה להקדים ולבדרך על הצעת החוק החשובה הזאת וגם בדברי ההסבר, אימוצה של החלטה 13/25 היא חשובה מבחינתנו גם מבחינה אידיאולוגית.
ענת טהון-אשכנזי: חשוב לי להדגיש שני דברים: בבג"ץ טירקל משרד המשפטים טען טענות רבות.
ענת טהון-אשכנזי: הטענה שהוועדה איננה חוסה תחת החוק לא היתה אחת מהן ולכן החשש שלנו שאם יתוקן רק החוק הספציפי אז יטענו שסעיף 6(ג)(1) יפגע בכלליות שלו ולכן, החשיבות, כפי שהציגה היועצת המשפטית, לתקן בכל החוקים, גם בחוק הכללי 6(ג)(1) וגם בחוקים הספציפיים - היא גבוהה ביותר.
ענת טהון-אשכנזי: דבר נוסף שחשוב לי להגיד ושלא התייחסו אליו עד כה הוא שבחוק הכללי, סעיף 6(ג)(1) לחוק שווי זכויות האישה, מחייב יצוג הולם לנשים ממיגוון קבוצות האוכלוסיה והיתה פה התייחסות בדיוק לאפליה הכפולה והמכופלת שקיימת כיום לגבי יצוג הולם.
ענת טהון-אשכנזי: חשוב, כדי שהחוק הספציפי לא יפגע בכלליות החוק, להדגיש גם את נושא יצוג המגוון בחוקים הספציפיים כלומר, לציין בחוק ועדות חקירה ובחוק הממשלה תוספת של יצוג הולם למיגוון נשים מקבוצות האוכלוסיה כפי שיש בסעיף הכללי, כלומר, אנחנו הרי לא רוצים לצמצם את הסעיף הכללי אלא אנחנו רוצים להרחיב אותו ולכן השמטה של דרישת המיגוון עלולה לייצר את החובה - מה שאנחנו לא רוצים לגרום.
ענת טהון-אשכנזי: ודבר נוסף שכבר התיחסתי בקצרה ורק לציין: חובת הדיווח קיימת היום בחוק ולכן, תוספת של כח לרשות לקידום מעמד האישה מחייבת סנקציות של ממש כנגד רשות שלא מדווחת וכנגד רשות שממנה בניגוד לחוק.
ענת טהון-אשכנזי: חילופי יו"ר – היו"ר ציפי חוטובלי.
ציפי חוטובלי: לגבי הנקודה של סנקציה אני חושבת שראוי שנוסח החוק יהיה שלא תוקם ועדה אם לא יינתן בה יצוג הולם לשני המינים.
דוברת: זה משהו שדיברנו עליו.
אורית זוארץ: בסדר זה בתוך הסנקציות.
טלילה שחר רוזנפלד: אשתדל לקצר, כי חלק מהדברים כבר נאמרו.
טלילה שחר רוזנפלד: כמובן שאני רוצה לברך על החוק הזה שהוא מאד מאד חשוב.
טלילה שחר רוזנפלד: לגבי הסטיגמטיזציה זו בעיה שאנחנו באמת נתקלים בה ואנחנו נתקלים בה גם בהעדפה מתקנת.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו עושים בשירות המדינה העדפה מתקנת ויצוג הולם וזה תמיד קיים, אי אפשר לברוח מזה.
טלילה שחר רוזנפלד: אני חושבת שזה רע הכרחי לפחות עד שהדברים האלה ישתרשו.
טלילה שחר רוזנפלד: לגבי הנושא של אכיפה אני רוצה לחזק את מה שנאמר כאן: זה מאד מאד חשוב.
טלילה שחר רוזנפלד: אנחנו רואים היום מה קורה כשיש לנו חוקים מצויינים ואין לנו "שיניים.
טלילה שחר רוזנפלד: " הנושא של אכיפה הוא קריטי ולא רק בענין הדיווח אלא גם באפשרות של מניעת המינוי.
טלילה שחר רוזנפלד: אני יודעת שלגבי דירקטוריונים למשל בוועדת שטייניץ: אם שולחים גברים ועדיין אין חמישים אחוז יצוג לנשים פשוט מחזירים את המינוי בחזרה ואומרים: רבותי, תנו לי מישהו אחר אז אותו הדבר גם כאן, שתהיה איזושהי אפשרות של ממש לבטל את המינוי עד שיהיו מספיק נשים.
טלילה שחר רוזנפלד: וכמובן, כפי שנאמר כאן, לא להעביר את האחריות לרשות.
טלילה שחר רוזנפלד: ולמרות שאנחנו -ואני מניחה שכל הגופים- נוכל לסייע באיתור נשים מתאימות, עדיין יש לשמור שהאחריות תהיה על מי שמְמַנה.
טלילה שחר רוזנפלד: תודה רבה.
ציפי חוטובלי: עכשיו נעבור לחלק החשוב: נקריא את נוסח החוק ונצביע עליו וכמו שאמרה חברת הכנסת דליה איציק אנחנו נהיה מתואמות לגבי תיקונים.
נעה לוי: חוק הממשלה תשס"ה 2001 סעיף 8 שקובע סמכות לועדת בדיקה ממשלתית.
נעה לוי: מוצע להוסיף את סעיף ב1: "בהרכב ועדת בדיקה ממשלתית ינתן ביטוי הולם לייצוגם של בני שני המינים.
נעה לוי: " בחוק ועדות חקירה, התשכ"ט, 1968 בסעיף 4 מוצע בסופו להוסיף: "בהרכב הועדה יינתן ביטוי הולם לייצוגם של בני שני המינים.
נעה לוי: " אציין שבדברי ההסבר אנחנו נוסיף את נושא מנגנוני האכיפה שהתבקשנו ואת השליש גם בדברי ההסבר.
סהר פינטו: זה מול זה.
סהר פינטו: דברי ההסבר צריכים להביא לידי ביטוי שכיום זה לא נעשה.
סהר פינטו: יש שתי דרכים: האחת היא באמצעות השליש כדי לעגן איזושהי מיכסה והדרך השניה היא לקבוע מנגנון אכיפה.
סהר פינטו: בהכנה לקריאה שניה ושלישית הוועדה תבחן -בתיאום עם משרד המשפטים- את המנגנון המועדף.
דליה איציק: אני אגיד את זה ככה, אני חושבת שיושבת ראש הוועדה תסכים אתי: אם יהיה מנגנון אכיפה אז אנחנו לא רוצים לריב על השליש, אם לא יהיה מנגנון אכיפה אנחנו נריב על השליש לכן, עוה"ד אורן בענין זה צודק, אחד מקזז את השני.
דליה איציק: אם הוא יביא את הענין של מנגנון האכיפה מבחינתנו אנחנו לא מתעקשים.
דליה איציק: רק ששבוע זה שבעה ימים.
דן אורן: אני כבר הודעתי למי שצריך להודיע, על האפשרות הזאת שנצטרך להביא את זה בפני ועדת השרים.
דן אורן: אנחנו נבקש שזה יעלה בדיון הקרוב.
דן אורן: לא יכול להתחייב אבל אני מבקש שזה יהיה בקרוב.
נעה לוי: אז הדברים ירשמו בדברי ההסבר.
נעה לוי: ותיקון חוק שיווי זכויות האישה מאד מצטמצם לאור החריגה שהובאה פה שגם הנושא הזה יועלה רק בדברי ההסבר ולכן, בעצם, התיקון היחיד שאנחנו משאירים כרגע הוא בסעיף 6(ג)(1) "יצוג הולם בוועדה צבורית ובצוות לעיצוב מדיניות לאומית.
נעה לוי: " בסעיף ב(ב) יירשם "בוועדת חקירה, בוועדת בדיקה ממשלתית בוועדה ציבורית ובצוות שמינו הממשלה, ראש הממשלה, שר, סגן שר או מנהל כללי של משרד ממשלתי, יינתן ביטוי הולם בנסיבות הענין לייצוגן של נשים ממיגוון קבוצות האוכלוסיה.
נעה לוי: " כל יתר הדברים, גם יצויינו בדברי ההסבר.
אורית זוארץ: מיגוון.
אורית זוארץ: כתוב "יצוגן של נשים ממיגוון קבוצות האוכלוסייה".
עינת טהון-אשכנזי: זה בסעיף הכללי.
עינת טהון-אשכנזי: יש.
עינת טהון-אשכנזי: קיים.
מאירה בסוק: אז למעשה לא שיניתם בחוק שיווי הזכויות שום דבר.
מאירה בסוק: רק הכנסתם את ועדת חקירה אז מה קורה עם שאר הוועדות?
נעה לוי: מה שהוחלט פה זה שזה יוכנס בדברי ההסבר בגלל שאין עדיין החלטה של ועדת שרים ולכן אנחנו נכניס את זה בדברי ההסבר שהנושא ידון בהכנה לקריאה שניה ושלישית.
דליה איציק: מאירה, אנחנו רוצים שיהיה לחץ של זמן על השרים כי החיים מראים, את יודעת, גם אותנו, גם אותי עצמי, צריך שיהיה- - -
ציפי חוטובלי: שלום חבר הכנסת מולה.
ציפי חוטובלי: באת בדיוק לרגע החשוב.
ציפי חוטובלי: נצביע על החוק של דליה.
דוברות: מה לגבי תוספות של מגוון.
דוברות: יצוג הולם של מגוון.
דוברות: זה מופיע ב 6(ג)(1)?
דוברות: בוועדה ציבורית ובצוות מדיניות לאומית למה לא להוסיף יצוגן של נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה?
דוברת: זה מופיע ב 6(ג)(1).
דוברת: זה הופיע בעבר אבל לא מופיע בחוק הממשלה ובחוק וועדות חקירה.
עינת טהון-אשכנזי: נושא המגוון לא דובר עליו.
עינת טהון-אשכנזי: השאלה היא למה לא להוסיף בתיקון חוק הממשלה ובתיקון חוק ועדת חקירה ייצוג הולם ממיגוון קבוצות האכלוסיה כמו 6(ג)(1)?
אורית זוארץ: לב'1 את רוצה להוסיף?
אורית זוארץ: אחרי נושא שני בני המינים?
אורית זוארץ: להוסיף את הענין המיגוון?
ציפי חוטובלי: אפשר לעשות את זה זה לא big deal.
ציפי חוטובלי: בואי תגידי לפרוטוקול.
נעה לוי: קודם כל סעיף 6(ג)(1) במילא מציין את הענין הזה ולגבי התיקון של החוקים הספציפיים אני חושבת שזה לא, שאין צורך וזה יהיה לא נכון לתקן שם כי אנחנו מדברים על וועדות מצומצמות שבהן מדובר על נשים שמומחיות בדרך כלל שנדרשת.
עינת טהון-אשכנזי: לא מדובר במומחיות הזאת אלא במיגוון של הנשים.
נעה לוי: אבל בתוך כל הוועדה שימנו אחת, מתוך שלש חברי הוועדה.
נעה לוי: טוב, אנחנו לא שם אבל- - -
דן אורן: מצד אחד זה לא שאלה כל כך פשוטה וזה שזה נגמר בסעיף 6(ג)(1) זה די חריג ואנחנו רואים שההוראה הזאת, לגבי מיגוון קבוצות האוכלוסיה, שברמת העקרון אין לנו בעיה איתה, היא לא תמיד פשוטה ליישום.
דן אורן: עכשיו, אני לא רוצה בשלב הזה לקבוע נחרצות שאנחנו, כמשרד המשפטים וכממשלה, מתנגדים לזה.
דן אורן: נראה לי שמבחינת הליכי החקיקה לא הכרחי -וזו הֲצַעתי לוועדה- לא הכרחי להכריע בזה עכשיו.
דן אורן: זה עלה כנושא עכשיו.
דן אורן: זה מסוג הדברים שאפשר ללבן בין הקריאה הראשונה לבין השניה והשלישית.
ציפי חוטובלי: הצעת חוק יצוג הולם לנשים בועדות חקירה ממלכתיות ובוועדות בדיקה ממשלתיות, זאת ההצעה שעולה כרגע להצבעה.
ציפי חוטובלי: אנחנו מצביעים כרגע על נוסח ההצעה כפי שהקריאה אותו היועצת המשפטית של הועדה.
ציפי חוטובלי: מי בעד הצעת החוק?
ציפי חוטובלי: בעד – רוב נגד – מיעוט ההצעה התקבלה
ציפי חוטובלי: ההצעה עברה לקריאה ראשונה.
ציפי חוטובלי: דליה, אנחנו מאד גאים על זה שזה בוועדה שלנו.
אלכסנדר הוכברגר: והיה אם עד ה-10 לא תקבלי את המשכורת שמגיעה לך, אז גם החודש אני אשלם 1,591, וב-10 התקשרתי אליה.
אלכסנדר הוכברגר: זה נושא שרציתי לדבר גם, שאני שאלתי בטלפונים, זה כבר דיברתי ישירות.
אלכסנדר הוכברגר: ..
אורי מקלב: השאלה שנשאלת פה, האם הורים שנמצאים ביתרת זכות של 10,000 שקל, של 4,000 שקל, האם הם יקבלו את ההחזר הכספי..?
רחל אברהם: לא.
רחל אברהם: הם דורגו ב-900 שקל.
אורי מקלב: גם נתון מעניין שיש לנו את זה מה-מ.מ.מ, זה מעניין גם לדעת, מתוך ה-77,000 אלף טפסים שהתקבלו, רק 8,000 הוגשו דרך האינטרנט.
אורי מקלב: אבל יש כאן משהו מובנה, מכיוון שחלק מהבעיות שיש בטפסים, מעבר לזה שהטפסים היו לא קלים במילוי כפי שאנשים פנו אלינו, גם מעבר לזה, עד היום מי שמילא או מי שעקב אחרי המילוי, זה היו מנהלי המשפחתונים, מנהלי המעונות.
שרון קדמי: אנחנו עושים מאמץ עילאי לתת פתרון, והלשכה שלי ולשכת השר, מקבלות מידי יום עשרות פניות שמטופלות פרטנית, עם בעיה שדרגה 12 שלא מגיע לה דרגה 12 אלא דרגה 3.
שרון קדמי: המקרה הכי קיצון, ואנחנו מנסים לפתור את זה כמה שיותר מהר.
ציפי חוטובלי: ההתחייבות היא פשוטה, שההורים באמת המסורים האלה שמגיעים מדי שבוע, שבחודש מרץ.
שרון קדמי: אנחנו בימים אלה, וזה חדש, זה החלטה של שר התמ"ת החדש, משבוע שעבר נכנסים לבחינה מחודשת של כל מנגנון ההתקשרות שלנו מול ההורים והארגונים.
שרון קדמי: מה זה על חשבון ההורים?
שרון קדמי: אני משלם מקדמות לארגונים על מנת שיוכלו לתת להורים הקיימים, לא החדשים, אפשרות לקבל דרגת זכאות, לפחות 2.
שרון קדמי: זה בעצם מרווח הבטיחות.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הגיע בנאדם, טופס אחד מאוד פשוט.
שלמה מולה: למה אתם לא הולכים על פי השיטה, ש.... מתן שירות של סל קליטה?
שלמה מולה: בלשכה בחיפה, ..... של הלשכה בחיפה, האיש הזה בתוך 15 ימים מקבל את הכסף שלו.
שלמה מולה: אבל אם אתה בונה מערכת מחשוב שיש לך בוא נגיד 10 סניפים, 5 סניפים, אני לא יודע, ואז אתה מייצר, בצד אחד אתה מסמיך..
שלמה מולה: דרך אגב בכל לשכה במשרד הקליטה יש אדם מוסמך מבין כל העובדים.
אורי מקלב: אותה מערכת שלכם שהיא רואה ובודקת, והיא לא קבעה אמיתית של 12, אלא קבעה דרגה בגלל חוסר מסמך, מדוע באמת צריך להיקבע לו דרגה 12?
אורי מקלב: הוא לא יודע... חוסר אונים.
אורי מקלב: הנהלת המעון מודיעה לנו שהחל מחודש מרץ, לא יעברו אליה מקדמות בגין ילדים שלא קיבלו את ההודעה, וממילא הם.... ואלה שקיבלו או שקיבלו דרגה 12, ממילא כל התהליך...
אורי מקלב: ישנם הורים שכבר יודעים כמה שבועות על תיקון.
תמר אלמוג: איך שקיבלנו את המידע הראשוני, שבאמת במערכת נקלטו מספר הורים עם דרגה 12, היה ברור לנו..
אורי מקלב: זה היה משהו שאנחנו הרגשנו, איזה מסר של התמ"ת להורים, קצת להוריד את.
אורי מקלב: מקסימום אנחנו לא בסדר, אנחנו נותנים.
אורי מקלב: תרגיל ביחסי ציבור.
אורי מקלב: שיש לי קשיים בלהחזיר כספים, מזומנים.
אורי מקלב: ההורים היו צריכים... מה לעשות, אבל זה דוגמא אחת של רשות של עיר הבירה, שלא עשתה את זה.
אורי מקלב: שאלתה נשארת עדיין.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה היה פותר 70 אחוז מהבעיות במדינת ישראל, אם האזרח היה בא ואומר, בבקשה, קח אותי מה שנקרא, אני לא מפחד, ואם תתפוס אותי, תכניס ב... לא רוצה להגיד איפה.
ציפי חוטובלי: הוא אומר שכל הורה ששילם עוד שכר טרחת עורך דין, יכול לפנות למשרד ולקבל.
אורי מקלב: שאלנו שאלה אחת:
אורי מקלב: הטפסים שנשלחו כבר על ידי ההורים.
אורי מקלב: הטופס ויתור, שיוחזר אליהם.
אריאלה אשל: נכון לאתמול בשעה 12:00 בצהריים, לא הייתה שום גישה מערכתית באינטרנט לעיריית ירושלים, כדי לבדוק דרגות מעודכנות של הורים, כך שאין שום אפשרות לקזז ולתת החזרים.
אריאלה אשל: כדי לבצע את הפעולה הזאת, צריך לבנות אגף שלם נוסף בעירייה.
אורי מקלב: מדובר על אנשים פרטיים, איזה אמא או עובדת שהיא מחזיקה 5 ילדים בבית, והיא צריכה לקבל את מלוא השכר.
אורי מקלב: את כבר אמרת ככה.
ציפי חוטובלי: אתה יודע, אנחנו מנהלים כאן דיון על איזה שהוא היגיון בסיסי.
שרון קדמי: יש היגיון במה שאתם אומרים, אבל בלי בדיקה אני לא אתחייב.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהייתה לך הערה משמעותית, לא? חבל.
טובה עמיר: מי יפצה אותי כמטפלת שאני אשאר עם 4 או 3 ילדים?
אורי מקלב: כאן נאמר על ידי אנשי משרדך בתוך הוועדה פה, שהדרגות ניתנו בשנים עברו לא בדצמבר ובינואר, אלא בנובמבר, וזה היה רוב, רוב מקבלי הדרגות במשך השנים עד עכשיו, עד התהליך הזה.
שרון קדמי: אם הוא קיבל 5, הוא ימשיך לקבל 5.
שרון קדמי: אם הוא קיבל 9, הוא ימשיך לקבל 9.
נינה קליין: חוץ מזה שהיום בבוקר, כשקראתי את הכתבה ופרצתם שם את הסבסוד, מה שאתם אומרים שם, אבל זה לא לדיון הזה, אני, אם הייתי יורה, הייתי יוצא ברחובות.
אורי מקלב: המכתב שכתבה תמר אלמוג, הוא לא ברור בחלק הזה מה קורה עם המקדמות, המכתב שנשלח ב-1 בפברואר למשל, "לאור האמור לעיל, לאור ההסכם החתום בין הארגונים המקומיים לבין המשרד, הריני להודיע בזאת כי החל מתשלום חודש פברואר שישולם בתחילת חודש מרץ, המשרד ישלם לפי הדרגות שיקלטו במערכת בפועל.
אורי מקלב: עדיין זה יישאר לו עד סוף השנה, הפערים האלה.
אורי מקלב: אנשים חדשים משלמים את מלוא התשלום בגלל שגם את המקדמות, גם דרגת ביניים אין להם.
אליעזר רוזנבאום: בפתח דבריי אני מבקש להודות לחבריי לצוות, כפי שיושבת ראש הוועדה ציינה, זה צוות בין משרדי שהיו שותפים בו הנציגים גם של משרד הרווחה, גם משרד המשפטים, גם משרד החינוך, גם משרד ראש הממשלה, גם משרד הבריאות, הפרקליטות, וכמובן העמותות שעוסקות ומסייעות לנפגעות, נציגי ארגונים לא ממשלתיים שזימנו אותם לישיבות, כולנו חברים קבועים אבל זימנו אותם לישיבות וקיימנו מספר יחסית רב של ישיבות, בין אם זה ישיבה מלאה ובין אם זה מפגשים חלקיים.
אליעזר רוזנבאום: הגורמים המרכזיים שפעלו ופועלים וממשיכים לפעול למיגור הסחר בבני אדם – זה משטרת ישראל, הפרקליטות, משרד הפנים, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, משרד הבריאות, משרד המשפטים, משרד החוץ, משרד החינוך, הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה, וכמובן הרשות המחוקקת והארגונים הלא ממשלתיים.
אליעזר רוזנבאום: במשרד הבריאות יש את מרפאת לוינסקי, נמצא כאן נציג משרד הבריאות, אם יהיו שאלות.
אליעזר רוזנבאום: משרד הבריאות היו גם שותפים איתנו.
אורית זוארץ: לא, יש פער מובנה בין הטיפול של הארגונים ומשרד הרווחה ומשרד הבריאות, לבין הקשר של הקורבנות עם משטרת ישראל, ועל הפער הזה אנחנו נצטרך לתת את הדעת ולבדוק כיצד אפשר לגשר ולטפל בצמצום.
אליעזר רוזנבאום: הדרום לא מכוסה לא מבחינת משרד הבריאות ולא מבחינת ה-, ואנחנו חושבים שכן נכון ויש מקום לטפל בדבר הזה.
אליעזר רוזנבאום: והדבר האחרון, החשוב הוא להקים צוות בין משרדי שיהיו בו חברים נציגים מהמשרד לביטחון פנים, משטרת ישראל, משרד המשפטים, משרד הרווחה, משרד הבריאות, חינוך, ויעבדו באופן שיטתי, ואת כל מה שעלה בדו"ח – המלצה המלצה, פער פער, מחלוקת מחלוקת לטפל בזה, ונראה איך אנחנו מצמצמים ומגשרים ומטפלים ומשפרים את הפעילות.
רעות גיא: ענבל כהן, יועצת משפטית ואני רעות גיא מנהל במטה.
אורית זוארץ: אבל לפחות תהייה הערכה ומדידה של משרד הרווחה שעובד עם המקלטים ועם המסגרות שמטפלות, של משרד הבריאות שהוא צד משמעותי במקום.
ענבל כהן: אם אפשר רק הערה אחת קטנה לעניין הפנייה למח"ש.
ענבל כהן: אני ענבל, יועצת משפטית של על"ם.
ענבל כהן: אז אני יועצת משפטית של עמותת על"ם.
ענבל כהן: אני ניסיתי ללוות נערה צעירה קטינה ששוטר סירסר בה על ידי פנייה למח"ש, ואני חושבת שההפניה של אותן נשים שנמצאות במקום הזה למח"ש, קצת טיפה מנותקת מהמציאות ולא נותנת, ולא רואה נכון את המצב שבו הנשים הללו נמצאות.
ענבל כהן: משום שהשוטר הזה הכה אותן רק כשיצאה מהמרכז של על"ם ואסר שלה להיכנס לעל"ם, עצם יצירת המגע שלה עם על"ם.
ענבל כהן: כשפנינו למח"ש וניסינו לבדוק את האפשרות אם אפשר להגן על אותה אישה, שהיא נמצאת במצב שונה מכל אזרח אחר שרוצה לבוא ולהתלונן על איזו שהיא עבירה שביצע כלפיו שוטר, נענינו בשלילה מוחלטת.
ענבל כהן: זאת אומרת – "לא.
ענבל כהן: שתבוא האישה למח"ש ותגיש תלונה, הכל יהיה גלוי".
ענבל כהן: אמרו לנו עצם זה שהיא תגיש תלונה ונלך לדבר עם השוטר זה כבר יפתור את כל הבעיות.
ענבל כהן: זה לא פתר את הבעיות, זה היווה איום חמור על החיים שלה.
ענבל כהן: לכן, אני חושבת שאולי אפשר ליצור איזו שהיא נקודה למחשבה, איזו שהיא פרוצדורה, איזה שהוא הליך אחר של נשים שהן או נפגעות סרסרות על ידי שוטרים, או שהן קורבנות זנות של שוטרים שהם לקוחות.
ענבל כהן: זה מה שניסיתי לבדוק בזמנו.
רננה לוי: אני רוצה להגיד מספר דברים.
רננה לוי: אני חושבת שהנושא הזה בשנה האחרונה לקחנו את הנושא הזה מאד ברצינות ומאד ביסודיות.
רננה לוי: העובדים הזרים מגיעים בדרך כלל דרך לשכות פרטיות.
רננה לוי: הלשכות הפרטיות מייבאות אותם מחוץ לארץ עבור מעסיקים בסיעוד.
רננה לוי: היום הרשות שלנו הוציאה נהלים ברורים כדי לבצע אבחון של צרכים של העובד הסיעודי, לצד האבחון של אותו פרופיל של עובד זר שמגיע לארץ, והניסיון לבצע התאמה טובה ככל שניתן עבור אותם עובדים.
רננה לוי: בנוסף, יש היום הנחיות מאד ברורות עבור אותם עובדים סוציאליים לגבי ההתייחסות לניצול, לסחר.
רננה לוי: היום אנחנו פיתחנו תוכנית הכשרה עבור אותם עובדים סוציאליים בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים ומעגן, כאשר התוכנית בעזרת ה' תצא לפועל בתחילת החודש הבא.
רננה לוי: דבר נוסף שאנחנו עושים זה פיתחנו דרכי עבודה ושותפויות עם מערכות וארגונים נוספים אחרים.
רננה לוי: בתחילת הדרך עם איגוד הטרדות מיניות, השם כל כך מסובך.
רננה לוי: אוקי, שיתוף הפעולה עם גברת רוזין התבטא בעיקר בנושא של ליווי, תמיכה, מתן מענה לאותה עובדת זרה, אשר בעצם טוענת להטרדה מינית.
רננה לוי: אנחנו מפתחים את הנושא של נקרא לזה, כתבתי יותר על,
רננה לוי: אני לא נכנסת לסוגיה הזאת, אני פשוט רוצה להתייחס להיבט הזה של לבוא ולהטיח.
רננה לוי: הרשות עשתה איזו כברת דרך רצינית מאד בנושא של טיפול בעובדות זרות שטוענות לחשד להטרדה מינית.
רננה לוי: ההתייחסות שלנו היא בעצם גם לפן של העובדת הזרה, גם לפן המנהלי וגם לפן של אותו מעסיק.
רננה לוי: זאת אומרת שיש לנו מה לומר כרגע לטובת הוועדה הזאת בעניין של העובדים הזרים, ואי אפשר לבוא ולטעון,
רננה לוי: אני לא מדברת על מהגרי עבודה.
רננה לוי: אני מדברת על נשים מהגרות עבודה בסיעוד בשנה האחרונה.
רננה לוי: המקרים האלה לא הובאו אלינו לידיעה.
ציפי חוטובלי: הוועדה למעמד האישה מקיימת מדי שנה דיווח על נושא של פיטורי נשים בהריון.
ציפי חוטובלי: אולי אחד הדברים החשובים ביותר לחברה שרוצה לתמוך בקידום משפחה זה הגנה על נשים בהריון ונשים שנמצאות בטיפולי פוריות.
ציפי חוטובלי: החוק מספק את ההגנה הזאת אבל מייצר גם מנגנונים כדי לכבול פיטורין שלא כדין.
ציפי חוטובלי: הנתון המעודד שיש לנו בשנת 2010 הוא שפחות נשים מפוטרות בפועל, פחות נשים מפוטרות בשל הריון או טיפולי פוריות.