GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרץ סגל: ליועץ המשפטי לממשלה לא פעם היו פניות לרשמי הנישואין ולמועצת הרבנות הראשית על החובה שלהם על פי חוק, הדברים לא מתבצעים משום שיש לנו עדיין את הקושי להביא לכך שרשויות ההלכה יפעלו בשני הכובעים, בכובע האזרחי ובכובע ההלכתי.
פרץ סגל: צריך לדעת שגם אם אנחנו מחוקקים חוק, ואם הוא אחר כך מופעל או לא מופעל זאת שאלה אחרת.
פרץ סגל: בנוגע לחוק ההסגרה שהוזכר כאן, הפיכת הסרבנות לסנקציה פלילית, הנושא נבדק בשעתו על ידי המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, מבחינת דיני ההסגרה הבינלאומיים, זה לא רק מדינת ישראל שיכולה לחוקק אותם אלא זה תלוי גם במדינת אחרות.
פרץ סגל: המסקנה שלנו הייתה שהדבר לא יבוצע על ידי מדינות אחרות ולכן חבל לנסות לחוקק את זה, בנוסף יש היום ספק אם זה יהיה חוקי לפי חוקי מדינת ישראל להפוך את זה לעבירה פלילית.
פרץ סגל: זאת הייתה חוות הדעת שבשעתו ניתנה על ידי המשנה ליועץ המשפטי של הממשלה.
ציפי חוטובלי: מעבר לבעיית החוקתיות הבעיה של יציאה מהארץ, ברור לנו לגמרי שלפחות מדינת ישראל צריכה לעכב את היציאה.
פרץ סגל: לגבי מדינת ישראל אני לא נקי מספקות, אני לא רוצה לקבוע מסמרות אבל בוודאי כל האפקטיביות שלו זה אם יהיה כלפי מדינות חוץ.
פרץ סגל: קחו למשל את הדוגמה של עשר שנים מאסר שהיה בעקבות וועדה חשובה שישבה, וקבעו שמאחר ומדובר בהליך אזרחי ולא בהליך פלילי ולפי ההלכה אי אפשר היה להפוך, בין היתר רבנים מסוימים שסבורים שאם נהפוך את העניין לעבירה פלילית זה יהפוך את העניין ל'גט מאוסה' ולכן אי אפשר להטיל יותר מעשר שנות מאסר, וכך נקבע מבחינה חוקתית בשעתו.
פרץ סגל: אני מכיר את בקשתו של עורך הדין שמעון יעקובי שפנה אלינו בעניין אבל יש לנו עוד מגבלות ולא רק מגבלות ההלכה.
פרץ סגל: אני רוצה להזכיר שני דברים שבכל זאת ניסינו להתקדם איתם, זה הנושא של ברית הנישואין, בשעתו הופץ תזכיר חוק של משרד המשפטים שלא התייחס רק לגבי חסרי דת, זה היה התייעצות עם שלושה גדולי תורה, אנחנו יודעים שההסכם הקואליציוני כיום עשה את זה בשלבים.
פרץ סגל: שלב ראשון נחקק החוק לחסרי דת, צריכה להיות וועדה שתדון בצורה נרחבת בהחלת 'חוק ברית הנישואין', אני לא יודע אם הוועדה הממשלתית הזאת פועלת ואם יוגשו ההצעות.
פרץ סגל: על כל פנים עמדת משרד המשפטים הייתה לאחר התייעצות עם גדולי תורה והיא שצריך להחיל את זה כהסדר כללי, וברוח זאת הופץ תזכיר החוק.
פרץ סגל: הנושא האחרון שאני רוצה להזכיר, בשעתו הכנו תזכיר חוק להתדיינות בידיים נקיות ברוח מה שאמר ארגון רבני צהר, שימנע עזרה משפטית ממישהו שמסרב גט.
פרץ סגל: אני מקווה שאולי הוועדה שמתקיימת היום ולמרות הסמכויות תמצא דרך לגשר על הפערים שהיו בין בתי הדין לבינינו כדי שהחוק הזה כמו שהוא מבוצע בקנדה יבוצע גם במדינת ישראל.
ציפי חוטובלי: הדוברים האחרונים, עורכת הדין דורית ארבל מלשכת עורכי הדין.
דורית ארבל: אני אקצר מאוד ואני אדלג על ברכות ועל חשיבות הדיון היום.
דורית ארבל: אני נציגה של הוועדה לקידום מעמד האישה בלשכת עורכי הדין.
דורית ארבל: אנחנו מבקשות להסיר את נושא ההגדרות ולהיכנס לשטח.
דורית ארבל: מבחינתנו אישה שלא רוצה להישאר יותר בקשר נישואין ושבעלה מסרב לתת לה את הגט, בשטח, בחוויה שלה, במציאות שלה היא למעשה, תקראו לזה, עגונה, תקראו לזה מסורבת גט, היא מתחילה להיות נתונה ללחצים ולסחטנות.
דורית ארבל: אנחנו מציעות להוציא את עניין הגט מהמשוואה מכל ההליך המשפטי, להתחיל עם הגט ואחר כך להמשיך בכל העניינים המונעים, הילדים, החינוך וכל מה שיכול לקרות וכל מה שיכול לעמוד גם מאחורי עניין הסרבנות שהוא לא רק נקמה אלא בהרבה פעמים אסטרטגיות.
דורית ארבל: בנוסף היינו רוצות להציע שעניין החתימה על ההסכם, הסכם מאוד לקוני, מאוד ברור, מאוד פשוט ושיהיה באמת חלק מאותם מסמכים שחותמים עליהם רשמי הנישואין מהרבה סיבות שנשמעו כאן, אני רק מביאה את השורה התחתונה הזאת, זה גם עולה בקנה אחד עם הנתונים שעלו כאן בסקר על החברה הישראלית עם הערכים עליה מושתת מדינת ישראל, שגם תפתור את כל עניין ה"לא רומנטי", "לא רוצים לחשוב על זה", פשוט עוד מסמך שצריכים לחתום עליו שני הצדדים.
דורית ארבל: אנחנו רוצים להגיד שאישה גם חילונית וגם דתייה וגם במדינת ישראל, וגם אישה שהצטרפה לבעלה או שהוא הצטרף אליה לחיים בחוץ לארץ מאיזו סיבה לתקופת זמן מוגבלת, היא אותה אישה שלא רוצה להישאר נשואה וכשהיא לא רוצה להישאר נשואה וחשיבות לשחרר אותה מנישואין שוויונית לחלוטין.
דורית ארבל: היא תוכל לחיות עם מישהו אחר, יש עניין של ילודה, יש עניי אישי/רגשי שזה גם משהו צריך לקחת אותו בחשבון.
דורית ארבל: אנחנו רואים קשר הדוק להצעת החוק שהגשנו נייר עמדה בעניין שלה, נייר עמדה שהציע להרחיב את סמכויות בית הדין הרבני עם הקמת יחידת סיוע נפרדת שם.
דורית ארבל: אנחנו חושבים שמדובר בכפילות שהוא משהו שיכול עוד יותר להזיק גם לנשים, ובמיוחד שכל עניין הגט הוא עניין דתי והוא הכוח היחידי שקיים היום לגברים.
דורית ארבל: צריך לנטרל את הכוח הזה להוציא אותו ולהכפיף כמה שפחות את כל הצדדים לדין הדתי.
דורית ארבל: לבסוף אלו לא רק גברים שנעלמים, אלו גברים שנמצאים כאן וסוחבים את הנשים שלהם לעוד ועוד הליכים, הם בדרך כלל גברים שמעדיפים לשלם הרבה מאוד כסף לעורכי דין ומתישים את הנשים שלהם, הגברים כאן, רואים את הילדים, חיים ועובדים, הגברים האלה גם לא נותנים גט לאישה כשהיא פשוט אומרת "אני לא רוצה להיות שם יותר".
דורית ארבל: אנחנו חושבים שמאוד חשוב לקדם את העניין הזה, נשמח לשתף פעולה עם כל הגורמים.
דורית ארבל: אני כן רוצה לציין כי כן חשוב לפרגן, אישית ישבתי אצל הרב מימון, אני יודעת שהם כן עושים, יש מערכת שעושה, יש הרכבים שעושים ואי אפשר להגיד שלא נעשה שום דבר.
גילה גמליאל: רציתי רק לסכם, ולהציע לוועדה מה כן אפשר, אני רוצה להודות לכל מי שהגיעה, השתתפה ועשתה את הסקר ודיברה בישיבה.
גילה גמליאל: כאן הסתובבו ואמרו שאי אפשר בגלל ההלכה ובגלל החוק.
גילה גמליאל: אני חושבת שכדאי לסכם מה כן כדאי.
גילה גמליאל: הדרישה מהרבנים, בין אם רבני צהר, בין אם אלה הדיינים, או מי שלא יהיה, זה להתחיל לעבוד על פתרון כולל במסגרת ההלכה החל מבעיית הסרבנות ועד לבעיית העגונות.
גילה גמליאל: זה משהו שעומד בפני עצמו ולא משהו שאולי ניתן לעשות במשכן הזה.
גילה גמליאל: במשכן הזה יש מספיק עבודה לעשות בנושא הזה בין בהטמעה דרך משרד החינוך, בין בקמפיין שיצא מכאן או מהרשות לקידום מעמד האישה כדי שאנשים יכירו את ההסכמים האלה.
גילה גמליאל: אולי לעשות שנוי חקיקה שיהפוך חלק מהליך הנישואין ומבלי חתימה לא מחתנים, זה לא יפתור את כל הבעיות.
גילה גמליאל: לכן בצעד מקביל צריך לחשוב על פתרונות שהם יותר דרסטיים בין שהם יהיו בחקיקה ובין שרבנים יציעו את ההסכמים, אבל לא לעצור את האחד בגלל השני, צריך לעבוד במקביל.
גילה גמליאל: יש הצעת חוק של יום העגונה שלנו שנפל בוועדת שרים ועומד בפני המליאה.
גילה גמליאל: הסיבה שהאנשים יכירו, לפי הסטטיסטיקה אם מכירים מוכנים להשתמש באופציה, הרעיון שלא נצטרך יום כזה ושעד הישיבה בשנה הבאה הבעיות תיפתרנה.
גילה גמליאל: אנו מקווים שכל הגורמים שיושבים מסביב לשולחן יחשבו מה הם כן יכולים לעשות.
ציפי חוטובלי: ראשית אני רוצה להודות לרשות לקידום מעמד האישה, תודה רבה לסגנית השר, תודה למנכ"לית ורד סויד, תודה רבה לכל מי שהגיע לדיון החשוב הזה.
ציפי חוטובלי: כולכם תרמתם הרבה מאוד.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לומר שאני יוצאת מאוד אופטימית מהדיון הזה בדבר אחד.
ציפי חוטובלי: בעצם נציג הנהלת בתי הדין הרבניים כאן סמך על הדבר שנקרא הסכם 'קדם-נישואין'.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לצאת מהנקודה הזאת ולומר שאם יש דבר אחד שניתן להתקדם בו זה העניין הזה.
ציפי חוטובלי: לפני שאנחנו מדברים על פתרון הבעיות כולם, זאת בעיה שיכולה לפתור את כל הבעיות של הדורות הבאים בכל הנושא של איך יראו הנישואין והגירושין במדינת ישראל.
ציפי חוטובלי: היינו מקווים שלא היו גירושין במדינת ישראל, אבל מאחר וזה כורח המציאות בחברה שבה שיעורי הגירושין לצערנו הולכים ועולים, אנחנו חייבים לא לטמון את הראש בחול אלא לתת פתרון לבעיה הזאת.
ציפי חוטובלי: כאן יש התחלה מאוד טובה שכולם סביב השולחן הזה בעצם הסכימו עליה, זה מפתח יחסית קל מבין כל האפשרויות, זה המפתח הקל ביותר שניתן לקידום כפתרון.
ציפי חוטובלי: לכן הסיכום המעשי של הישיבה הזאת הוא המשך שיתוף הפעולה עם בתי הדין הרבניים ועם הגורמים כאן שהעלו את האפשרויות ואת נוסחי ההסכם, יחד עם הרשות לקידום מעמד האישה וזאת כדי לקדם את הנושא של הסכמי 'קדם-נישואין' בדרך שתהייה מקובלת על כל הצדדים, אחר כך יהיה אפשר לדבר על כל העניין של ההסברה והקמפיין הציבורי.
ציפי חוטובלי: איפה אפשר לראות את המאגר הזה?
ורד סויד: לא אישרו לנו משפטית לפרסם את השמות, כי לא כל אישה רוצה שיראו את השם שלה, נמצאת כאן דיקלה שהיא ממונה על המאגר, זה באישור משרד המשפטים.
ורד סויד: המאגר מפולח לפי סקטורים מקצועיים.
ורד סויד: כל גוף שמעביר אלינו פנייה מקבל מידית רשימה מפולחת.
ורד סויד: אנחנו גם רוצים שהחברות הציבוריות תתפנה.
ורד סויד: נמצאות כאן הנציגות, גם היושבת ראש של עמותת "כן, והמייסדת, הגברת מיכל יודין, וגם עורכת הדין שירלי הרמליין בבאי משדולת הנשים שהיו שותפות יחד עם סגנית השר לתיקון שאומר שכל אחד מהדירקטוריונים של החברות הציבוריות תהייה אישה.
ורד סויד: אנחנו שולחות לחברות הציבוריות ומיידעות אותן על המאגר שקיים.
ורד סויד: באותו נושא, יישום של החלטת הממשלה 1362 – ייצוג בחברות הממשלתיות, אנחנו מדברים על חובה של ייצוג שוויוני של 50%.
ורד סויד: הנתונים עמודים היום על פחות 50% והם 44.5%.
ורד סויד: אנחנו עוקבים אחרי כל המינויים.
ורד סויד: יש שיתוף פעולה מאוד טוב עם החברות הממשלתיות, כאשר אין מינוי של נשים לא ממנים גבר חבר דירקטוריון.
ורד סויד: פיתוח קורסים להעצמת נשים וסדנאות להעצמה כלכלית - תקצבנו ב- 400,000 שקלים כ- 40 קורסים.
ורד סויד: ההליך המרכזי הוא מאוד ארוך ורק עכשיו הוא יוצא לדרך.
ורד סויד: בכל שנה ב- 40 ישובים שונים התקיימו בשיתוף היועצות לקידום מעמד האישה קורס על פי בחירתן, או קורס להעצמת נשים לקבוצה שתבנה את מנהיגות הנשים המקומית וכדי שאותן נשים תהיינה אחר כך שגרירות לקידום הנושאים.
ורד סויד: או קורס להעצמה כלכלית, הרציונל הוא שאנחנו מאוד רוצים שתגענה חברות מועצה ונשים בתפקידי מפתח ושתקבלנה כלים בנושאי ניהול תקציב מקצועי.
ורד סויד: בתחום של פעילות ליישום העיקרון של ייצוג הולם בקרב נבחרות ציבור ברשויות המקומיות – קיימנו כנס משותף עם עמותת "כן" בנושא של מנהיגות נשים, כנס שהתקיים במכללת נתניה.
ורד סויד: אנחנו בחרנו לעשות את זה שם כי ראש העיר שם היא אישה, הגברת מרים פרברג, יחד עם הסגנית אביטל לאופר.
ורד סויד: הוצג שם מחקר בתחום בהשתתפות פנלים.
ורד סויד: זו הפעם השנייה שהרשות מקיימת את זה כמסורת, שנה קודם זה התקיים בכנסת.
ורד סויד: השתתפנו גם בכנס של נשים יזמיות, גם חרדיות וגם חילוניות, בבית שמש, כנס לעידוד תעסוקה יזמית ועצמאית של נשים.
ורד סויד: היעד הבא, העלאת מודעות לתופעת האלימות כלפי נשים - - -
ציפי חוטובלי: נרחיב את הדיבור על כך, אחד הדברים כשאני עברתי על הדוח מצאתי שהוא לוקה בחסר וזה בנושא של טיפול באלימות.
ורד סויד: עמוד 9 מתוך 36.
ורד סויד: אחת לשנה לקראת יום המאבק באלימות אנחנו מפרסים את הנתונים של קורבנות האלימות באתר האינטרנט שלנו.
ורד סויד: הקמנו מאגר של מרצים בתחום.
ורד סויד: תקצבנו השנה סכום של 100,000 הרצאות של מומחים ומומחיות בתחום של מניעת אלימות ונתנו אותם ללא תשלום לכל היועצות בארץ לקידום מעמד האישה שרצו לקיים את הקורסים, וגם לממונות לקידום מעמד האישה במשרדי הממשלה ובחברות הממשלתיות.
ורד סויד: ההרצאות האלה פתוחות לקהל הרחב.
ורד סויד: המסר שעובר בהם לאורך כל ההרצאה זה קודם כל גילוי נורות ההזהרה שמתחילות הרבה פעמים בחיזור גורלי וקנאי בגיל ההתבגרות, איך לזהות סימנים, איך להתמודד עם התופעה, לעודד דיווח ולא להשאיר ראש קטן ולהגיד "זה לא קורה אצלי בבית זה קורה אצל השכן או השכנה ולכן לא מתערבים".
ורד סויד: המסר שלנו הוא חד משמעי.
ורד סויד: השנה אנחנו הולכים להגדיל את התקציב לתחום הזה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לשאול לגבי פעילות משותפת עם מערכת החינוך.
ציפי חוטובלי: אחד הדברים שהוועדה מדווחת זה עד כמה יש תכניות למניעת אלימות בבתי הספר, נמצאת כאן יועצת הרמטכ"ל, אולי נשמע על פעילות כזאת בצבא.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לדעת איפה ההרצאות, הרי ההרצאות האלה הן הרצאות שמן הסתם מכסות מספר קטן של אנשים והן וולונטריות לכל מי שרוצה מגיע.
ורד סויד: הכנסנו השנה למערכת החינוך, אחת היועצות שלנו בעיר מודיעין, אורנה מגר, קיימה אותן בארבע בתי ספר תיכון בהיקפים גדולים מאוד של תלמידות, אותו דבר מרים שכטר שנבצר ממנה להגיע לכאן, נציגת משרד החינוך שעושה לאורך כל השנה עבודה בתחום.
ורד סויד: יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים תת אלוף ציפי כליפי תוכל להחריב על הדברים שנעשים אצלה גם בתחום של מניעת הטרדה מינית, גם זה סוג של אלימות שעליו נרחיב בהמשך.
ורד סויד: ראש הממשלה ביקר במקלט נשים מוכות, בויצ"ו בירושלים ובעקבות הביקור הוחלט על תקציב משמעותי גם לשיפוץ המקלטים, ומשרד הרווחה והשירותים החברתיים הוציא 'קול קורא' בנושא.
ורד סויד: משרד הרווחה הוא הגוף שאחראי על תפעול המקלטים ועל הטיפול הממשי במרכזי האלימות ובקורבנות אלימות.
ורד סויד: לדעתי בדיון הבא שנעשה בתחום רצוי להזמין גם את מנכ"ל המשרד, נחום איצקוביץ ואת הצוות המקצועי שלו בעניין.
ורד סויד: במקביל הקמנו וועדה של נציגי משרד הרווחה, נציגה של השרה לימור לבנת, עם נציגי המוסד לביטוח לאומי והכנו תכנית לשיקום תעסוקתי לנשים קורבנות אלימות.
ורד סויד: בלא מעט מקרים החשש של נשים שנובע מפרידה הוא אחד האספקטים והוא הפגיעה הכלכלית שאישה בהרבה פעמים צריכה לוותר על דברים, לרדת ברמת החיים וכדומה.
ורד סויד: התכנית לשיקום תעסוקתי אמורה לתת להן איזה אופק תעסוקתי שילווה אותן לאחר היציאה מהמקלטים או מהמרכזים.
ורד סויד: כרגע זה פיילוט ראשוני שתוקצב.
ציפי חוטובלי: מהו התקציב לפרויקט הזה?
ורד סויד: הסכום שהוסף השנה לתחום האלימות הוא 7.1 שקל, 5 מיליון שקלים כבר ניתנו בהתחייבות למשרד הרווחה על ביצוע שיבוצע.
ורד סויד: כמובן שהיו כנסים בכל הארץ, צוינו כאן רק מספר מקומות, במקומות שונים בין אם אלו מקומות עבודה, בין אם זה עם יועצות לקידום מעמד האישה שמאוד פעילות בתחום, זה כלל פנלים בבתי חולים ובמגוון מקומות.
ציפי חוטובלי: עד כמה אתם מתואמים עם המשרד לבטחון פנים בנושאים הקשורים בתלונות?
ציפי חוטובלי: אחת הבעיות הגדולות, בסופו של יום כשאנחנו מדברים על נשים שכבר נמצאות במעגל האלימות, אבל יש את הבעיה של נשים שלא מטופלות והן חיות תחת אלימות בבית.
ציפי חוטובלי: השאלה מה בעצם הרשות עושה בכל הנוגע להידוק הפיקוח ואכיפה, ביחסים עם המשטרה, ביחסים עם הרשויות הרווחה ובעצם עם המערכות שמתגלות במלוא חולשתן במקרי הרצח שאנחנו עדים.
ורד סויד: ברמה הפרטנית כל פניה שמתקבלת אצלנו בתחום האלימות במשפחה אנחנו לא מתייחסים אליה כפניה שיכולה להמתין לקבלת תשובה, אנחנו באופן אישי גם מרימות טלפון, גם כותבות ופונות לכל הגורמים האחראים הן במשרד הרווחה והן במשרד לבטחון פנים, ואנחנו מקבלים שיתוף פעולה.
ורד סויד: אבל לא כל מקרה לצערי מגיע אלינו למרות שאנחנו מפיצים כל שנה אלפי מידעונים עם כל הכתובות איפה אפשר להתלונן וכדומה, וזה מופץ בכל השפות.
ורד סויד: אחרי כל מקרה רצח קיימת וועדת בדיקה למקרה רצח שמופעלת על ידי משרד הרווחה, גם ראניה וגם דיקלה השתתפו בוועדות האלה וכל מקרה רצח נבדק לגופו, מתוך הרציונאל, אני מניחה גם ללמוד ולראות וכדי להציל את המקרים הבאים.
ורד סויד: אנחנו מייחסות חשיבות מאוד רבה וזה נמצא בסדר עדיפות מאוד גבוה אצלנו.
ורד סויד: מתקיימות גם וועדות שרים בשיתוף פעולה עם שרים בתחום המאבק באלימות.
ציפי חוטובלי: מיכל רצית להעיר משהו, בבקשה.
מיכל יודין: כן, אני לפחות כחמש עשרה שנה שומעת את הדברים, פחות או יותר זה נשמע אותו דבר.
מיכל יודין: אני רוצה להציע משהו מהפכני.
מיכל יודין: אני בדרך כלל רוצה להיות מחוץ לקופסה ולהביא חשיבה חדשה.
מיכל יודין: אנחנו עם מקלטים לנשים מוכות, כשאנחנו מוציאים את האישה ואת הילדים מהבית אנחנו מענישים אותה פעם שנייה.
מיכל יודין: אני רוצה להציע, מאחר שטוענים שאין די מקום בבתי הסוהר, להפוך את הקערה - - -
ציפי חוטובלי: מקלטים לגברים.
מיכל יודין: ביום שצריך להרחיק את הבעל, בואו נעשה מה שנעשה בזמנו גם באוסטרליה כשהיו צריכים לשנות את מסלול הנסיעה של המכוניות, הוחלט בינואר 2011 שעוברים לנהוג בצד השני, הוחלט שבשנת 2012 הגברים מוכנסים למקלטים והנשים חוזרות הביתה.
מיכל יודין: אני יודעת שזה נשמע כמו חלום אבל אני חושבת ציפי חוטובלי שעם כל השנים הארוכות צריך להתחיל לחשוב בכיוון הזה.
מיכל יודין: לא יעלה על הדעת שאישה שהיא גם מוכה, הילדים מוכים והם מוצאים מהבית וכשהוא חוזר חזרה הביתה הוא מתחיל עם אישה אחרת ואז האישה מוותרת על התלונה וחוזרת.
מיכל יודין: אני מציעה בואו נשב ונחשוב לעשות את המהפכה הזאת - - -
ציפי חוטובלי: אני רוצה לומר שזה הדבר המרכזי שהוועדה עסקה בו ביום המאבק באלימות נגד נשים.
ציפי חוטובלי: בנושא שיקום גברים אלימים, נושא הרחקת גברים אלימים - - -
מיכל יודין: חד משמעית, ולא 'בית נועם/ אחד אלא להפוך את המקלטים למרכזים לטיפול בגברים אלימים ושהאישה והילדים יחזרו הביתה.
מיכל יודין: אני חושבת שדי לנו לשמוע, ורד סויד אני חושבת שהדיווחים הם מדהימים, אבל שנים שנים על שנים, ואת במערכת, בואו נתחיל לחשוב בצורה יצירתית כולל העברת חוק לעניין הזה או בתהליך.
ציפי חוטובלי: יש לנו גם חקיקה בנושא הזה.
מיכל יודין: להוציא את הגברים אל המקלטים ולהחזיר את הנשים ואת הילדים הביתה.
מיכל יודין: תודה.
ורד סויד: מיכל התפרצת לדלת פתוחה, סיפרתי שסגנית השר ישבה לפני שבוע עם מנכ"ל משרד הרווחה, אנחנו אמורים לקיים ישיבה נוספת עם אנשי מקצוע בתחום, הכיוון שלנו הוא באמת להפוך למעונות, או איך שיקראו לזה, של הוצאה של הגברים האלימים ולא הוצאה של הנשים.
ורד סויד: זו התפיסה שלנו.
ורד סויד: אנחנו חושבות שלא האישה ולא הילדים צריכים להיטלטל.
מיכל יודין: גם בקשר למקומות עבודה.
מיכל יודין: אם אתם צריכים הסבר למשרד האוצר, במקומות עבודה שהעובדים הסוציאליים שיטפלו בגברים האלימים כך שזה גם עניין כלכלי שיעזור למשרד האוצר.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שמאחר שבאמת מדובר במהפך, המאבקים כאן יהיו לא פשוטים, זה באמת נקודת מפתח והיא מאוד משמעותית.
ציפי חוטובלי: לדעתי גם הנקודה של צווי הרחקה, בעצם עד כמה הרשות לקידום מעמד האישה עוקבת באופן סטטיסטי אחרי כל המקרים בהם נשים הגישו תלונות.
ציפי חוטובלי: האם אתם מנהלים פיקוח על הנושא הזה?
ציפי חוטובלי: אחד הנתונים שזעזעו אותנו אלו התלונות שנסגרות מחוסר עניין לציבור, תלונות בנוגע לאלימות במשפחה.
ציפי חוטובלי: פנינו בעניין הזה גם לשר לבטחון פנים ולצערנו הנתונים קשים.
ציפי חוטובלי: מה הרשות עושה בנוגע לזה?
ורד סויד: זה תחום שלא עסקנו בו מספיק השנה.
כותר אלסנע: בזה מתעסקות יותר לשכות הרווחה.
ורד סויד: אני מדברת לפני וועדות למקרי רצח.
ורד סויד: אנחנו יודעים שהרבה פעמים כשיש צו הרחקה לא תמיד הוא נאכף, הכלים שיש לאישה הם לא פשוטים כי אף אחד לא מצמיד לה שוטר שישמור עליה למרות שהיא בסיכון אמיתי ואנחנו סומכים על גבר אלים עם עבר שיכבד את הצו.
ורד סויד: זה נושא מאוד בעייתי.
ציפי חוטובלי: אולי נצטרך להכניס את זה גם לפעילות - - -
ורד סויד: לפעילות שלנו השנה.
ורד סויד: אני רוצה להסביר שהרשות היא גוף פחות מבצע בעניין, הביצוע הוא באמת של משרדי ממשלה אבל נשמח להיכנס גם לנושא הזה מול המשרד לבטחון פנים.
ורד סויד: בתחום האלימות עסקנו גם בתחום מניעת הטרדה מינית.
ורד סויד: הושקה ערכת הדרכה למניעת הטרדה.
ורד סויד: התחילו לעבוד עליה - - -
ציפי חוטובלי: סליחה, בנושא של מניעת אלימות לא קיבלתי תשובה בנוגע לפעילות בנושא של חינוך זוגי ומשפחתי, זה משהו שאנחנו מקבלים עליו תמיד דיווח ממשרד החינוך, איפה אתם מול זה?
ציפי חוטובלי: לא הבנתי אם אתם בכלל עוסקים ופועלים בנושא הזה או לא.
ציפי חוטובלי: האם אתם פעילים בהרצאות ברחבי הארץ, האם יש - - -
ורד סויד: הרשות לא עוסקת בחינוך זוגי או משפחתי, למשרד הרווחה יש מרכזים למניעת אלימות ועובדות סוציאליות שהוכשרו לעניין עוסקות בתחום הזוגי משפחתי.
ורד סויד: השנה ביקשנו מול משרד לקליטת העלייה לבחון פיילוט ייחודי בישוב עם יוצאי אתיופיה בנושא של הורות, הורות שוויונית ולא במקום שקיימת בו אלימות, הכוונה להיכנס מראש בנושא של הורות שוויונית ולא בהקשר של אלימות.
נועה בן שבת: אני רוצה לשאול שאלה בנוגע לנקודה שעסקנו בה קודם בנושא של מערכת החינוך, האם יש שיתוף פעולה של משרד החינוך בעניין הזה?
נועה בן שבת: האם יש באמת אפשרות לפתח תכניות לכיתות הגבוהות יותר בנושא של מערכת זוגיות תקינה, בנושא היחסים בין המינים?
נועה בן שבת: האם זה משהו שפועלים בו או שיש קושי מול משרד החינוך?
ורד סויד: במשרד החינוך נמצאת מרים שכטר הממונה שעושה עבודה רצינית גם עם חלק מארגוני הנשים, כמו התכנית של השדולה שעוסקת בדברים האלה.
ורד סויד: בהרבה פעמים זו בחירה של מנהל בית הספר אם כן להכניס את התכנית או לא להכניס את התכנית מתוך מגוון התכניות שהוא יכול לרכוש.
ורד סויד: זאת לא עבודה ישירה של הרשות אלא עבודה של משרד החינוך.
נועה בן שבת: אתם נתקלים בנושא הזה בקושי?
נועה בן שבת: אולי יש אפשרות לפתח יותר תכניות עם משרד החינוך, לפעול לעידוד פיתוח תכניות כאלה והפעלה יותר משמעותית של התכניות?
ורד סויד: אנחנו לא נתקלו בקושי, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד טוב עם מרים שכטר.
ורד סויד: תחום ההטרדה מינית שהוא אחד מהנגזרות של תופעת האלימות - עסקנו היום בקצה הקשה של הרצח, הנתונים של הטרדה מינית הם נתונים לא קלים שנמצאים במגמת עלייה.
ורד סויד: מצד אחד אני אומרת כשיש עלייה זה סימן שיש מודעות ויותר נשים מתלוננות ולא מסתירות את זה מתחת לשולחן והן מאמינות במערכת ומגישות תלונה.
ורד סויד: קודמתי בתפקיד התחילה בעבודה והשיקה ערכה של מניעת הטרדה מינית, אנחנו הפצנו אותה.
ורד סויד: מדובר בסרט שכולל סיטואציות של הטרדה מינית, זה נעשה בייעוצה המקצועי של דוקטור אורית קמיר שהיא המומחית בתחום.
ורד סויד: בסרט הזה רואים גם סיטואציות באוניברסיטה – חלקם מבוססים על מקרי אמת, גם במקומות עבודה, בנוסף לסרט וידאו הצמדנו חוברת הדרכה.
ורד סויד: ערכנו פרסום אגרסיבי, קמפיין גם בשידורי הרדיו במשך שלושה שבועות.
ורד סויד: פנינו לכל הממונים והממונות על הטרדה מינית והודענו להם על הערכה.
ורד סויד: קיימנו ימי עיון לממונות במקומות עבודה.
ורד סויד: אנחנו פונים באופן קבוע לכל מקומות העבודה בבקשה לדווח לנו מי הממונה שלו על התחום, אנחנו מנהלים רישום בנושא.
ורד סויד: ההיענות מאוד גדולה, הצורך לידע בעניין הזה הולך וגובר.
ורד סויד: אנחנו עומדים כעת להזמין כמות מאוד גדולה של ערכות נוספות כי יש לכך ביקוש מאוד גדול.
נועה בן שבת: אתם שומעים מהממונות על הטרדה מינית במשרדים על קשיים מיוחדים, עד כמה הן המצליחות אם מדובר באדם בכיר במשרד?
ורד סויד: על המשרדים אחראי עורך דין אסף רוזנברג שממונה על המשמעת בנציבות שירות המדינה, אני חושבת שהוא מגיש לכם דוח אחת לשנה, ועורכת הדין טלילה שחר-רוזנפלד.
ורד סויד: עקבתי השנה אחר הדיווחים שלהם ושוב ראיתי עלייה.
ורד סויד: אני חושבת שהעלייה היא עלייה היא ביטוי של יותר מועדות, יש עלייה מאוד גדולה באופן יחסי.
ורד סויד: אנחנו עוקבים אחרי המקרים כשהם מסתיימים ומגיעים אלינו, ראינו השנה בכל הרמות, החל מנשיא המדינה, שיש טיפול אפקטיבי בתחום.
ורד סויד: צריך רק לעודד את הנשים להגיש את התלונה, הטיפול הוא טיפול שוויוני בכל רמות התפקידים.
ורד סויד: החודש צרפנו לתלושי השכר, יחד עם הנציבות אגף המשמעת הפקנו תקנון שיהיה מותאם בפעם הראשונה לתקנון של עובדי המדינה.
ורד סויד: בשנה שעברה הפקנו ל- 77,000 עובדים שקיבלו אותו בתלושי השכר שלהם, נעשה את זה אחת לשנה באופן קבוע.
ורד סויד: כרגע אנחנו יוזמים את זה עם שולה אגמי בשלטון המקומי, לכל גוף יש תקנון משלו.
ורד סויד: תקנון שירות המדינה הוא אחד התקנונים המחמירים יותר מבחינת התיישנות, וגם של האפשרויות העומדות למתלוננת או המתלונן.
ורד סויד: יש לנו מאגר של אחראיות למניעה הטרדה מינית וגם בתחום הזה אנחנו מממנים הרצאות.
ורד סויד: הרצאה אחת אינה מספיקה ואנחנו מאוד ממליצים לקחת גם קורסים.
ורד סויד: באתר יש רשימה של גופים שמעבירים קורסים הרבה יותר ארוכים ולאורך זמן.
ציפי חוטובלי: מבחינת המספרים מהי העלייה שעליה אתם מדברים, כמה תלונות היו בשנה שעברה לעומת השנה?
ורד סויד: אנחנו העלנו גרף כדי לראות את מספר העולה של הממונות למניעת הטרדה מינית, כלומר בכמה צמח המאגר אצלנו.
ורד סויד: בשירות המדינה למיטב ידיעתי, אני לא זוכרת את המספר והוא מופיע באתר שלנו, המקרים עלו בכמה עשרות, אם איני טועה ב- 40 לעומת 90 מקרים שהוגשו.
ורד סויד: אני אומרת שבנושא הזה צריך להביא את המומחה, את אסף רוזנברג שיש לו יחידה שעובדת בעניין.
ורד סויד: מתקיימות הרצאות בנושא, כל הממונות על מניעת הטרדה מינית קיבלו את סרט ההדרכה שלנו, טלילה העבירה להן השתלמות בעניין והן מפיצות אותו במשרדי הממשלה.
ורד סויד: בנוגע לשלטון המקומי, נמצאת כאן העובדת הסוציאלית עדנה קריבו סבאג ביחד איתה עשו קורס למניעת הטרדה מינית בדרום, במקום שהעובדות תגענה למרכז, כל הממונות של האזור כולל של הישובים הבדואים, כולל פריפריה קיבלו השתלמות, יפעת הייתה גם - - - -
ציפי חוטובלי: את מדברת עכשיו על יועצות לקידום מעמד האישה.
ורד סויד: ברשויות המקומיות יש ממונות למניעת הטרדה מינית והן עברו השתלמות, בשבוע הבא תפתח השתלמות כזאת באשדוד כי להגיע בשטח, השלטון המקומי מגיע למקום ואנחנו נותנים להן את ערכות ההדרכה.
עדנה סבאג קריבוי: אני ממונה על מניעת הטרדה מינית כבר עשר שנים, יזמנו וביקשנו ואכן נענו לבקשתנו והגיעו לנגב ועזרו לאסוף את הממונות.
עדנה סבאג קריבוי: זה גרם לי בבאר שבע לעשות מיקוד לנושא.
עדנה סבאג קריבוי: יצאנו עם מסר מראש העיר בתלוש לכל עובדי הרשות על איסור הטרדה מינית.
עדנה סבאג קריבוי: אנחנו מקיימים לכל אגפי העירייה בזמן העבודה, בשנה האחרונה קיימנו תשעה מפגשים, כל אגף התכנס וקיבל הרצאות.
עדנה סבאג קריבוי: בכנס האחרון גם הקרנו את הסרט שדיברת עליו, הוא מדהים, הוא ברמה גבוהה ביותר.
עדנה סבאג קריבוי: זה עושה אצלנו שינויים, אנחנו מדברים שאסור בתכלית האיסור לקיים קשר שיש בו מרות, אתם יודעים מהו ארגון פוליטי בעירייה, זה ממש מנקה אווירה ויוצר אווירה טובה מאוד.
עדנה סבאג קריבוי: אנחנו חוזרים על זה וגם הפקנו דוח השנה, אנחנו חוזרים על הפעילות אחת לשנה, כמו שעושים במפעלים יצרניים.
עדנה סבאג קריבוי: זה לא היה נהוג ברשויות המקומיות וכעת התחלנו, כל זה בעקבות קורס מאוד מעמיק, מאוד רציני שגרם לממונות להתחיל להזיז דברים בצורה מדהימה.
עדנה סבאג קריבוי: תודה על כך שזה הגיע לנגב.
ציפי חוטובלי: אין ספק שזה אחד הדברים החשובים הוא נושא הפריפריה ובכלל הנקודה של המגזרים השונים.
ציפי חוטובלי: עד כמה הרשות פתוחה לזה, זה חסר לנו קצת בדוח, אולי תתייחסי לנושא המגזרים.
ורד סויד: אני לא הייתי קוראת לזה בעייתיים אלא שינוי.
ציפי חוטובלי: לא בעייתיים, שונים מכלל האוכלוסייה.
ורד סויד: כמו שהסברתי כל פרסום שאנחנו עושים, גם אם זה בתחום האלימות או בכל דבר אחר, אנחנו מפרסמים בכל השפות, גם הרשמיות וגם הלא רשמיות.
ורד סויד: אנחנו מפרסמים בערבית, אמהרית, רוסית, כדי שזה יגיע לכל הקהלים.
ורד סויד: במאגר המרצים שלנו השתדלנו להתאים, אי אפשר להביא מרצה שמתאימה ליושב חילוני לישוב חרדי בגלל הרבה מאוד חסמים של תרבות, השתדלנו לעשות בדיקה כדי להביא מרצות מהמגזר הערבי, מרצות מהמגזר חרדי, הדתי-לאומי, ולכל מקום לבוא עם הדברים והאפיונים שלו בכדי להגיע עד מה שאפשר בנגיעה אמיתית לשטח.
ציפי חוטובלי: האם יש תכניות מיוחדות לאוכלוסייה האתיופית, לאוכלוסייה הערבית למשל?
ציפי חוטובלי: האם יש פעילות שהרשות מקדמת, טיפול יעודי באוכלוסיות השונות?
ורד סויד: סיפרתי על הפיילוט שאנחנו הולכים לעבוד עם האוכלוסייה האתיופית.
ורד סויד: לפני שנתיים התקיים קמפיין שהיה מיועד אך ורק לאוכלוסייה האתיופית, הוא התקיים בטלוויזיה בערוץ הקהילתי האתיופי, הוא הועבר בשפה באמהרית.
ורד סויד: כמובן שזה נעשה בשיתוף פעולה עם המשרדים הרלוונטיים, במשרד לקליטת העלייה עם אידה שטרית, ובכל גופים עם האחראים.
ורד סויד: אצלנו יש אחראיות למגזר המיעוטים, נמצאים כאן ראניה שיחד עם מטי שמייצגת כרגע את הרשות בשליחות בחוץ לארץ, וגם רועי אסף נציג של הרשות לפיתוח כלכלי ערבי איתם שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה הדוק.
ורד סויד: השנה בפעם הראשונה תקצבנו בתוך תקציב הרשות חצי מיליון שקלים לפעילות אך ורק במגזר הערבי, זה משהו מאוד משמעותי בסדר גודל של התקציב.
ורד סויד: ציינתי שסגנית השר דאגה להגדיל את התקציב פי שניים וחצי.