GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק הרצוג: אני מודה לחברי הכנסת ואני רוצה, במיוחד להודות לכל הארגונים שמיוצגים כאן, מרכזי הסיוע והארגונים השונים שעוסקים גם בטיפול בילדים וגם בטיפול בנשים.
יצחק הרצוג: ללא ספק מרכזי הסיוע עושים מלאכה מבורכת מאוד ואני רוצה להודות לך, מיכל, על הריכוז של כל הנושא הזה ולהודות למרכזים עצמם.
יצחק הרצוג: אני פוגש אותם לא אחת ומבקר ורואה ושומע.
יצחק הרצוג: בואו נדבר על משהו שאמר זבולון אורלב בצדק רב – תראו, זה לא רק עניין של הממלכה, כממלכה, זה בראש ובראשונה ההתנהגות הנורמטיבית של החברה שלנו.
יצחק הרצוג: ההתנהגות הנורמטיבית של החברה שלנו מושפעת מהמון דברים שהם חיצוניים לכל מה שנדבר כאן.
יצחק הרצוג: עידן האינטרנט, למשל.
יצחק הרצוג: אנחנו יודעים על תקיפות מיניות של ילדים את ילדים.
יצחק הרצוג: אנחנו יודעים על תקיפות מיניות בבתי-ספר.
יצחק הרצוג: אנחנו יודעים על תקיפות מיניות של אחים על אחותם.
יצחק הרצוג: דברים שעולים ובאים לידי ביטוי בהרבה מאוד מעגלים, ואמר את זה זבולון נכון, יש פה גם עניין של אחריות הורית וסמכות הורית וסוגיות הרבה יותר רחבות.
יצחק הרצוג: תסתכלו על התרבות שאופפת אותנו, בעידן הרייטינג, ותבינו שדברים שהם חודרים לתת המודע של בני-אדם במסרים סמויים, מיניים עזים, בכלל לא עולים לדיון ציבורי אמיץ ונוקב, בשום אופן וצורה.
יצחק הרצוג: זה נושא ראשון.
יצחק הרצוג: ואני מותח קו ישיר, איפה שלא תסתכלו על המפה החברתית של ישראל, אם יש יותר רצח ילדים על-ידי הוריהם, אם יש יותר מקרי אלימות במשפחה, אם יש יותר תקיפות מיניות של ילדים, אם יש יותר נשים שמגיעות לטיפול בלשכות הרווחה, אם יש יותר נרצחות, זה הכל אותה תופעה.
יצחק הרצוג: יש פה תופעה חברתית גדולה מאוד, שהיא מול עינינו ואנחנו צריכים לתת מענים והמענים האלה הם מקיפים, הם לא רק נוגעים בסוף למבחן התוצאה של המקלט או המרכז הסיוע, זה כבר הסוף של התהליך.
יצחק הרצוג: איפה אנחנו מדברים על המניעה מראש?
יצחק הרצוג: ואיך המערכות מתמודדות עם המניעה מראש.
יצחק הרצוג: ולצערי, כבר אמרתי השבוע לא מעט, אנחנו עוסקים במציצנות וסנסציות כאלו ואחרות ולא נוגעים במהות, בטרור שיש כלפי אישה במקום עבודה, בטרור שיש כלפי אישה בבית, בטרור שיש כלפי ילדה או ילד.
יצחק הרצוג: עכשיו אני גם חייב לומר משהו לגבי נקודות האור בסיפור הזה.
יצחק הרצוג: זה לא רק שהעלייה בדיווחים נובעת מהעלייה במקרים.
יצחק הרצוג: העלייה בדיווחים גם נובעת בגלל שקהילות וציבורים שעד כה, בשנים, שנים נמנעו להיפתח לשיח בנושא הזה, נפתחים בצורה דרמטית.
ג'מאל זחאלקה: אוכלוסיות כמו חרדים, ערבים?
יצחק הרצוג: אני יכול להגיד לך שאנחנו רואים במערכות שלנו הרבה הרבה יותר שיתוף פעולה גם עם חרדים וגם עם ערבים.
אורלי לוי אבקסיס: וכמה עובדים סוציאליים במגזרים האלו.
יצחק הרצוג: אולי, את ישר שולפת את השורה התחתונה?
יצחק הרצוג: חכי דקה.
יצחק הרצוג: קודם כל, אני ביקרתי בעיר חרדית חשובה מאוד בשבוע שעבר, עברתי חדר-חדר במחלקת הרווחה, ישבתי עם העובדות הסוציאליות, שאלתי מה עושים בחדר הזה?
יצחק הרצוג: היא אומרת לי – אני מטפלת רק בתלונות על תקיפות מיניות.
יצחק הרצוג: אמרתי – ויש יותר דיווחים?
יצחק הרצוג: היא אומרת – יש הרבה הרבה יותר דיווחים.
יצחק הרצוג: משפחות מוכנות לבוא, בברכת הרבנים.
יצחק הרצוג: זה תהליך חברתי שלוקח הרבה שנים להבשיל, של בניית אמון בין עולם העבודה הסוציאלית והעולמות האחרים, לבין העולם הדתי החרדי הסגור.
יצחק הרצוג: אלה דברים שעולים.
יצחק הרצוג: ולכן, בפועל, וזה נושא נורא חשוב, כי יש בו גם תהליך של הבראה חברתית ויותר שיח וזה נורא קשה, נורא קשה לנערה או ילדה או אישה מבית יותר שמרני, לשים את זה ולהציף את זה על השולחן.
יצחק הרצוג: נושא נוסף, שעורר מאוד את התופעה של האיתור, זאת התוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון.
יצחק הרצוג: התוכנית הזאת שדווחה כאן בכל מיני צורות כבר שנים, ועובדת מאוד מאוד יפה, היא בעצם נגעה בעצבים שעוררה אותם ואנחנו רואים היום הרבה יותר אבחון ואיתור, באותה צורה אנחנו גם רואים הרבה יותר צורך בפתרונות חוץ ביתיים בצווים של בית-משפט בחודשים האחרונים שנתנו להם מענה השבוע.
אורלי לוי אבקסיס: ל- 500 שמחכים?
יצחק הרצוג: פתרנו את בעיית ה- 500 שמחכים.
אורלי לוי אבקסיס: אז אתה פוטר אותי מלהגיש את השאילתה מחר.
יצחק הרצוג: השאילתה פטורה.
אורלי לוי אבקסיס: לא לא לא לא, אנחנו נעשה את זה.
יצחק הרצוג: חתמנו הסכם אתמול עם האוצר, מילאנו את המכסות והכל בסדר.
יצחק הרצוג: אבל מה זה מראה?
יצחק הרצוג: זה מראה שאתה עושה יותר אבחון לעומק, יותר מדבר עם המשפחות, יותר מגיע לילדים, אתה גם יוצאות ועולות הבעיות במקומות שהיו רדומים ומוחבאים, וגם מזה צריך להבין את הנושא הזה.
יצחק הרצוג: אנחנו יכולים לומר היום שהמערכות שפותחו בשנים האחרונות ונמצאות פה המפקדות שלנו בשטח, עדה פליאל טרוסמן, היא מנהלת השירות לנערות וצעירות, וציפי, וחוה לוי, המפקחת הארצית שלנו, שעוסקות בזה יום ולילה וגם במכלולים מול משרד ראש הממשלה בתוכנית הלאומית השנייה של זנות ואלימות נגד שנים וגם בתוכניות הגדולות, יכולות לומר לכם שבשירותים שפיתחנו בשנים האחרונות, ואני אומר את זה לפרוטוקול, אין ילד שצריך לקבל טיפול בגלל תקיפה מינית שלא יקבל טיפול.
יצחק הרצוג: כל הילדים היום זכאים לטיפול, דבר שלא היה קודם.
אורלי לוי אבקסיס: אבל המרכזים לא נמצאים בפריפריה.
יצחק הרצוג: המרכזים בתהליך הקמה.
יצחק הרצוג: קודם כל, רב תחומיים יש שישה שכוללים גם פריפריה.
אורלי לוי אבקסיס: איזה פריפריה?
יצחק הרצוג: למרכזים, להגנה, מרכזי ההגנה, הם בתהליכי הקמה, יש המון בעיות של בניית מודל ההפעלה הנכון, אבל זה מתחיל להמריא ואנחנו מאוד שמחים.
אורלי לוי אבקסיס: יש צפי מתי הם יהיו, לוחות זמנים?
יצחק הרצוג: הם בתהליכים.
יצחק הרצוג: חברים, הכל בתהליכים של הקמה וכינון ובעיות לא פשוטות, פנימיות ומערכתיות וכן צמוד לבית-חולים ולא צמוד לבית-חולים, ובכולם אנחנו עוסקים.
יצחק הרצוג: הדבר הנוסף הוא שאני חייב פשוט להזכיר, זה הנושא של הבית.
יצחק הרצוג: אמרה מיכל בצדק, הנושא של הבית.
יצחק הרצוג: החדירה, כניסה לבית היא מאוד מאוד מורכבת, מאוד.
יצחק הרצוג: אני כל הזמן אומר את זה, צריך להחליט מה גבולות הגזרה של המערכת.
יצחק הרצוג: עד לאן היא נכנסת לתוך הבית.
יצחק הרצוג: אתם יודעים שזה נמצא בוויכוח קשה מאוד.
יצחק הרצוג: יש לובי קשה מאוד נגדנו, כולל הסתה מסיבית נגד העובדים הסוציאליים, בכל הרמות, על ההתערבות בתוך המשפחה.
יצחק הרצוג: אני מצפה שמכאן יהיה קול קורא של הגנה על המערכת הזאת, שנכנסת בצורה חודרנית ופולשנית למשפחות, שבהרבה מקרים ואני עיינתי, עשיתי Test cases על מקרים, משפחות מגיבות נורא באלימות ובחריפות, מה פתאום, אצלי זה לא יכול להיות, זה לא קרה, אין, אני לא מכיר דבר כזה, הילדים שלי הם לא כאלה, האישה שלי לא, הבעל שלי לא כזה, וכו'.
יצחק הרצוג: ופה אני חושב שהמערכת צריכה גיבוי.
זבולון אורלב: אם מותר לי לקטוע, אני בזמנו ביקשתי משר הרווחה להוריד את השמירה ממני, כי זה העיק עלי מאוד, אז אמרו לי – תשמע, הבעיה שלך היא לא בעיה של פלסטינים וטרור, הבעיה שלך זה אותן משפחות ששר הרווחה צריך להתגונן בפניהן על כך שהוא אישר ואני חושב שהקריאה של שר הרווחה בעניין הזה, היא קריאה ציבורית חשובה מאין כמוה, צריך שתהיה הגנה לשירותי הרווחה בעניין הזה.
זבולון אורלב: אני מאוד מחזק את ידיך בעניין הזה.
יצחק הרצוג: יש קמפיין נורא קשה, שגם קיים במסדרונות כאן.
קריאה: ומה עם הטעויות שהם עושים?
קריאה: מה עם הטעויות שהעובדים הסוציאליים עושים.
יצחק הרצוג: הנה, התחלנו את השיח.
זבולון אורלב: כל אחד עושה טעות.
זבולון אורלב: בגלל הטעויות האלה לא צריכים להפקיר ילדות.
יצחק הרצוג: אנחנו בעד ביקורת, אבל אני אסיים ואומר שכל הח"כים פה כבר מבינים.
יצחק הרצוג: יש לנו אתגר גדול לכפות על המערכת שיתוף במידע בין כל הרשויות.
אורלי לוי אבקסיס: נכון, הוועדה הבין משרדית.
יצחק הרצוג: אנחנו אישרנו תוכנית שאני הבאתי, אושרה ועדת שרים בראשותי והנחנו הצעת חוק, אנחנו שוברים את השיניים ועוברים, הוזכר כאן, משרד המשפטים, על חוק הגנת הפרטיות, משרד הבריאות, זכויות החולה, עכשיו יש לי בעיה עם ביטחון פנים ומשטרה, אנחנו בדיאלוג.
יצחק הרצוג: אגב, אינטנסיבי מאוד, כי אני רוצה להביא את זה לכאן ומהר, כי בסוף שיתוף במידע, ברגע שיש לה מידע ולמערכת השנייה מידע ולכאן מידע, המערכת יכולה להתערב הרבה יותר מהר ולהימנע גם מתקלות.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לשאול אותך שאלה לגבי סיוע נפשי לנפגעות של גילוי עריות.
יצחק הרצוג: ניקח כמה שאלות ביחד, אם אתם רוצים, חברי הכנסת בלבד.
ציפי חוטובלי: השאלה שלי, אחת הבעיות הגדולות זה שנפגעות גילוי עריות זקוקות לטיפול פסיכולוגי מתמשך והמדינה לא מסייעת להן.
אורלי לוי אבקסיס: יש הצעת חוק בנושא והשר הרצוג אמר שיש.
ציפי חוטובלי: אני אשמח אם השר יענה בנקודה הזאת של סיוע נפשי.
יצחק הרצוג: עדה מייד תגיב.
יצחק הרצוג: אבל אני רק אומר, אבל בואו, תיקחו כמה שאלות, פשוט יש לי ועדת שרים בנושא אחר, רגיש, שאסור לי לאחר אליה.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו ניקח כמה שאלות.
אורלי לוי אבקסיס: ראשית כל, מהח"כים, ואני אשמח אם תתייחס לחלקן.
אורלי לוי אבקסיס: חברת הכנסת אורית זוארץ, באמת, קודם כל למקד עכשיו את השאלות לכבוד השר לפני שהוא ילך.
אורית זוארץ: בכמה ערים התוכנית פועלת, התוכנית לאיתור וזיהוי ילדים בסיכון, בכמה ערים היא פועלת ומה לוחות הזמנים, להרחבת התוכנית לרמה הארצית והאם אילת כבר נכנסה לתוך התוכנית, כי עלו שם הרבה מאוד מצוקות של טיפול בקרבנות תקיפה מינית ובגלל הריחוק, הם לא יכולים להגיע.
אורלי לוי אבקסיס: חבר הכנסת עפו אגבאריה.
אורלי לוי אבקסיס: קודם כל נתמקד בשאלות לשר.
עפו אגבאריה: אני רציתי לשאול האם באמת יש תוכנית, אנחנו רואים מהדיווחים שיש גם עלייה בדיווחים גם במגזר הערבי ואני חושב שזה לא הכל.
עפו אגבאריה: יש עדיין הרבה.
עפו אגבאריה: האם יש תוכנית למשרד הרווחה, באמת להגיע לקצת יתר יעילות במגזר הערבי, בזה שתוכנית ליותר עובדות סוציאליות, או תקנים שיכולים להגיע באמת לתלונות האלה יותר.
אורלי לוי אבקסיס: חברי הכנסת, בשלב הזה, כי זמנו של השר קצר ויש נציגות של המשרדים, שאותם אנחנו גם נציף בבעיות שהם אולי גם הפקידות היותר מוסמכת או יותר בשטח.
אורלי לוי אבקסיס: חברת הכנסת חנין זועבי, בבקשה.
עפו אגבאריה: הכוונה למגזר הערבי, כולל הבדואי.
יצחק הרצוג: ברור, הבנתי.
חנין זועבי: שלוש שאלות קצרות.
חנין זועבי: יש מחסור בכל, גם במקלטים, גם במעונות, גם בהוסטלים, אבל יש גם כן מחסור בעובדים סוציאליים.
חנין זועבי: אז אם יש הכל ואין עובדים סוציאליים, אז לא פתרנו כלום.
חנין זועבי: השאלה שלי, אני זוכרת, תקנו אותי אם אני טועה, ב- 96 היתה תוכנית אולי של אורה נמיר אז שהיא נתנה סובסידיה לסטודנטים שרוצים ללמוד בתחום הזה של 50%, אז, לפני 14 שנה, היו 50 סטודנטים, רק באוניברסיטה העברית.
חנין זועבי: השנה יש רק 15.
חנין זועבי: למרות ריבוי המקרים, אחוז העובדים הסוציאליים שמסיימים לימוד בתחום, ירד לשליש מ- 56 ב- 96, ב- 2009 יש 15.
חנין זועבי: אז האם חושבים על תוכנית להעלאת אחוז העובדים הסוציאליים.
חנין זועבי: גם הסטטיסטיקה חשובה, רק בשליש מהרשויות הערביות יש עובדים סוציאליים, רובם במשרה חלקית.
יצחק הרצוג: זה ממש לא נכון.
אורלי לוי אבקסיס: אין מחלקות רווחה?
חנין זועבי: במשרה מלאה, רק בשליש.
חנין זועבי: אדוני השר, רק בשליש.
חנין זועבי: הסטטיסטיקה שלי.
אורלי לוי אבקסיס: אני אשמח גם לראות את הנתונים האלו שיש בידייך.
חנין זועבי: רק שליש מהם עובדים במשרה מלאה, והשאלה השנייה היא בתחום ההתאמה התרבותית.
חנין זועבי: יש בעיה לא רק בכמות של ההוסטלים והמקלטים בפרויקטים שהם לא מותאמים תרבותית לחברה הערבית.
אורלי לוי אבקסיס: חבר הכנסת ניצן הורוביץ וחברת הכנסת אדטו ואז אנחנו נקבל גם את התשובות של השר.
ניצן הורוביץ: תודה, אדוני השר, וליושבי הראש.
ניצן הורוביץ: יש הרבה מאוד מקרים של התעללות ואלימות בתוך משפחות שמחייבים יציאה של הנער או הנערה מהבית, בין היתר, אלי מגיעים המון מקרים כאלה על רקע של נטייה מינית וחוסר קבלה מזעזע מצד משפחות ואין ברירה לנער, אלא היות והוא נער, למצוא מקום באיזה שהוא מוסד או מקלט ויש מחסור קשה במקומות האלה.
ניצן הורוביץ: אם אדוני השר יוכל להתייחס ויש גם כמה דוגמאות ספציפיות, אבל זה ממש כל-כך מעט ואין פיתרון להמון אנשים.
יצחק הרצוג: אתה מדבר על נטייה מינית או על בכלל פתרונות?
ניצן הורוביץ: בכלל, אבל נטייה מינית זה מקרה מיוחד, במיוחד במגזרים הערבי והחרדי, ששם יש בעיה מזעזעת.
אורלי לוי אבקסיס: חברת הכנסת אדטו.
רחל אדטו: אני רציתי לדעת מה חלקו של משרד הרווחה בהחזקת מרכזי הסיוע.
רחל אדטו: גם אתה וגם אני נפגשנו כבר כמה פעמים בערבי התרמה כאלה ואני חושבת שיש בעיה, זה מבצע מאוד יפה ותמיד עם כוונות נהדרות ועם סיפורים קשים, אבל אני חושבת שלפני חודשיים-שלושה, עמד מרכז סיוע בבאר-שבע שמשרת את כל אזור הדרום, בפני סגירה מפאת חוסר תקציב ואלמלא ערב שהרימו והועברו להם כספים.
יצחק הרצוג: לא אלמלא ערב, זה אלמלא עיריית באר שבע, סוף סוף שחררה את הפקק, מה זה קשור לערב?
יצחק הרצוג: הערב הוא חשוב בפני עצמו, אבל בואו לא נטעה במידע.
רחל אדטו: זו בדיוק הנקודה שלי.
רחל אדטו: הנקודה שלי כי הערבים האלה זה באמת אירוע וזה חשוב, אבל זה צריך להיות התוספת השולית לאחזקה.
רחל אדטו: לכן שאלת הבסיס שלי היתה – מה בעוגה הגדולה הזאת, בתקציב, כמה משרד הרווחה וכמה נסמך על תרומות של אנשים.
אורלי לוי אבקסיס: וברשותך, אני גם אוסיף שאלה אחת שאני רוצה לחדד באמת את מה שאמרה חברת הכנסת חנין זועבי, בנוגע לעובדים הסוציאליים.
אורלי לוי אבקסיס: כאשר אנחנו מצפים מעובדים סוציאליים לטפל בעשרות מקרים כל חודש, האם אנחנו יכולים לצפות שיעשו את העבודה שלהם נאמנה, שיגיעו לאותם בתים, שיבקרו אותם, שיהיה להם מספיק את הזמן לנתח נכונה את הנתונים שעומדים לפניהם?
אורלי לוי אבקסיס: כאשר אנחנו מדברים על כך שגם בעלי תואר שני כבר בתחום הזה, מרוויחים כ- 5,000 שקל, אז אנחנו צריכים להבין שיש פה בעיה גדולה.
אורלי לוי אבקסיס: תכף יהיה מאבק על זה, אני רוצה לדעת אם למשרד הרווחה יש פתרונות ואיך אנחנו נעודד עובדים סוציאליים כדי להוריד עומס מהמערכת.
אורלי לוי אבקסיס: ככל שעובד סוציאלי יהיה עם פחות משפחות, עם פחות טיפולים, הוא יוכל לעשות את עבודתו הרבה יותר טוב ואנחנו יודעים שכשיש מקרי חירום, פתאום המערכת כל-כך יעילה, למה?
אורלי לוי אבקסיס: כי כולם מתמקדים בזה שלא יהיה מקרה הבא צפוף, זאת אומרת שהמערכת יודעת לפעול, רק מה, כשיש את העומס, אז דברים נופלים בין הכיסאות.
יצחק הרצוג: טוב, אז נענה על הכל בצורה מסודרת.
יצחק הרצוג: קודם כל, לגבי כוח-האדם.
יצחק הרצוג: אז אני מבקש לעשות קצת סדר בנושא הזה.
יצחק הרצוג: אף אחד לא חולק על כך שיש עומסים גדולים מאוד על שירותי הרווחה במדינת ישראל.
יצחק הרצוג: בשנים האחרונות הוספנו מאות תקנים של עובדים סוציאליים בכל מערך השירותים.
יצחק הרצוג: סיימנו וכיסינו את כל הגירעונות שהיו קיימים על-פי הנוסחה שהיתה נוהגת מימים ימימה, מייד אני אתייחס להמשך.
יצחק הרצוג: סיכמנו עם האוצר בתקציב המדינה הקרוב על תוספת של 150 תקנים נוספים לשטח, הוספנו עשרות חוקרי ילדים חדשים, קציני מבחן, ומערכים תומכים מהגורן ומן היקב.
יצחק הרצוג: מה שקורה הוא שבמקביל, אנחנו הנהגנו רפורמה מקיפה בשירותי הרווחה ברשויות המקומיות שהיא מהפכה אדירה בתיאום עם העובדים הסוציאליים, 400 עובדים סוציאליים היו שותפים לתהליך, זה תהליך מבורך ובתוך הרפורמה הזאת ובמקביל לכך, אנחנו מנהלים משא ומתן נוסף עם האוצר, לתוספת כוח-אדם משמעותית למערך השירותים החברתיים במדינה.
יצחק הרצוג: בניגוד לעמדתה של חברת הכנסת זועבי, יש המון המון המון סטודנטים לעבודה סוציאלית, את פשוט התבלבלת באוניברסיטה העברית מדובר על מגמת הספרות שירדה ל- 15 סטודנטים, ולא לעבודה סוציאלית.
יצחק הרצוג: עבודה סוציאלית בית-ספר פעיל, הופעתי בפני כל הסטודנטים, אני מופיע בפני כל הסטודנטים והמאבק הגדול הבא הוא כמובן שיפור תנאי העובדים הסוציאליים.
יצחק הרצוג: ברוך השם שהצלחנו בהסכמה בין ההסתדרות ואיגוד העובדים הסוציאליים לבינינו ולהחריג את העובדים הסוציאליים מההסכם השכר האחרון וכרגע אנחנו במשא ומתן מואץ לתנאי משופרים לעובדים הסוציאליים, כשאנחנו שמים דגש על הצעירים ועל המקצועות המיוחדים כמו פקידי סעד ולהחיל את זה גם על כל עובדי העמותות למיניהם, העובדים הסוציאליים בעמותות ובחברות ואני מקווה שיהיה צו הרחבה מקיף וזה משא ומתן בעיצומו, מוביל אותו המנכ"ל שלי, האוצר מגלה עמדה חיובית מאוד, הממונה על השכר, ואנחנו פשוט בעבודת מטה מאוד אינטנסיבית, כי יש לזה כמובן השלכות על כל עולם הרווחה, מתעריפים, התנהלויות וכל כיוצא בזה.
יצחק הרצוג: אז אני יכול לומר לכם שזה מתקדם וטוב שהכנסת, כגורם שמפקח על הממשלה, שמה על זה דגש, דורשת ותובעת לדעת והיה טוב גם כמובן שמשרד האוצר ידע שאתם עוקבים אחר הנושא הזה.
יצחק הרצוג: לכן, אני אומר שהעובדים הסוציאליים שעוסקים בעולם המשפחה, במיוחד פקידי הסעד, הם כורעים תחת הנטל, תדעו לכם, לא בגלל, בגלל סעד לחוק הנוער, בדיוק.
יצחק הרצוג: אני אומר, לא רק בגלל העומס, אלא בגלל המורכבות של סביבת העבודה.
יצחק הרצוג: סביבת העבודה היום, כשאתה נכנס למשפחה, למאבק בין בני זוג, לאלימות במשפחה, אתה פוגש עורכי-דין ויחצ"נים, ואנשי תקשורת ועיתונות מקומית וחדירה לפרטיות ומעורבות של המשפחה ההיקפית ואנשי ציבור והעסק הרבה יותר מורכב.
יצחק הרצוג: במקום לאפשר להם את הטיפול הנדרש ובניית תוכנית טיפול והתמודדות עם הסוגיה.
יצחק הרצוג: וזה בעצם ההשתנות.
יצחק הרצוג: לכן הרפורמה באה בעיתה, זו רפורמה שבאה אחרי 30, 35 שנה של שיטת עבודה קודמת, והיא אמורה לתת מענה לסוגיה הזאת.
יצחק הרצוג: נשאלתי פה גם על התוכנית הלאומית.
יצחק הרצוג: התוכנית הלאומית מכסה היום כ- 60 רשויות, העניות ביותר בארץ, ועם זאת, תגברנו את יתר הרשויות בכסף מקביל לתוכנית הלאומית, אלא ששם הן צריכות לתת את ה- Matching, מדובר ברשויות יותר חזקות.
יצחק הרצוג: לכן, אנחנו מכסים היום, רק בתוכנית הלאומית, אנחנו מכסים בערך כ- 180,000 ילדים ונוער בסיכון ואת השאר אנחנו מכסים באמצעות תוכניות התגבור בשטח ויש תגבור משמעותי מאוד בהיקפים ממש משמעותיים לכל נושא ילדים ונוער בסיכון והתגבור הזה, לדעתי, בין היתר, הוא זה שחשף את חלק מהתופעות, מכיוון שהוא התחיל סוף-סוף לגרד ואנשים מוכנים לדבר ולאט לאט השירות מתחיל לחדור עמוק לתוך הקהילה ואנחנו נותנים, רק שתבינו, בתוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון, 30% על המגזר הערבי.
יצחק הרצוג: ו- 15% לחרדי ו- 15% ליישובי העולים ואז הקהילות הללו נפתחות לשיח הרבה יותר נועז וחודרני ופולשני לדברים שלא ידענו לדבר עליהם בעבר.
יצחק הרצוג: וזה חלק מכל המערך של התוכנית.
יצחק הרצוג: תרצו לעשות דיון רק על התוכנית שהיא המהפכה החברתית הכי גדולה בארץ שאני גאה להוביל אותה עם ארבעה משרדי ממשלה, אני מוכן.
יצחק הרצוג: כדי שתדעו איפה עומדת התוכנית.
אורית זוארץ: אם הבנתי נכון, כיסוי מלא של כל הערים?
אורית זוארץ: אתה אומר 60.
יצחק הרצוג: יש כיסוי, אבל אני הייתי, החלום שלי היה שהתוכנית כולה תופעל בכל הארץ.
יצחק הרצוג: היות שבמגבלות, נתתי תגבור, אני לא יכול להפעיל את כל התוכנית על כל הארץ, מסיבות תקציביות, בכל היישובים יש תגבור, חד-משמעית, לילדים ולנוער בסיכון.
יצחק הרצוג: בתגבור, אגב, שגדל אינקרמנטאלית, 2010, 2011 כבר זה יהיה כפול מ- 2010, התגבור, וכך יהיה גם ב- 2012.
יצחק הרצוג: אילת.
יצחק הרצוג: באילת אנחנו הפעלנו מאמץ ייחודי ממוקד לחזק ולתגבר את כל מערך העבודה הסוציאלי, כל שירותי הרווחה.
יצחק הרצוג: הוספנו שם כ- 15 תקנים, אחרי תוכנית ממוקדת, כי אנשים פשוט נטשו ולא רצו לבוא, אז נתנו אפילו תנאי שכר עודפים מיוחדים, בתוכנית שבנינו, שהתמקדה רק באילת, לא זה המקום להתעסק בזה, זה לא סדר היום כאן.
יצחק הרצוג: תפני בשאילתה, אני אענה, חבל פשוט בגלל הזמן, התוכנית הלאומית שם הם מקבלים תגבור, זה לא קשור לנושא הזה.
יצחק הרצוג: לשכת הרווחה קיבלה תגבור משמעותי.
יצחק הרצוג: המגזר הערבי – עניתי.
יצחק הרצוג: לא רק שכיסינו את כל החוב למגזר הערבי, בכוח-אדם, אנחנו במגזר ה ערבי נותנים העדפה מתקנת בתקציבים ומשאבים, כמו התוכנית הלאומית, כמו יכולת להמיר המרות עם הפנים לקהילה ב- 30%, מה שנקרא, לעומת המגזרים האחרים, דהיינו יותר כסף למגזר הערבי להתמודדות עם תופעות של ילדים ונוער.
עפו אגבאריה: אבל יש עדיין בעיה עם משפחות האומנה, שזה עד גיל 18.
יצחק הרצוג: אם יש בעיה, תפנה.
יצחק הרצוג: אני לא מכיר בעיה של משפחות אומנה רק במגזר הערבי.
עפו אגבאריה: לא, שזה עד גיל 18, אחר-כך או שהם הולכים למעון, או שהם הולכים לצבא.
עפו אגבאריה: במגזר הערבי לא זה ולא זה קיים.
יצחק הרצוג: אנחנו בונים עכשיו תוכנית.
עפו אגבאריה: בגלל זה אני פניתי אליך, בעניין הזה בדיוק.
יצחק הרצוג: אז אנחנו בונים תוכנית לצעירים חסרי עורף קהילתי, אבל זה לא נוגע לסוגיה שלפנינו עכשיו, עם כל מרכזי הסיוע.
יצחק הרצוג: אתם רוצים לקיים על זה דיון נפרד?
יצחק הרצוג: בכיף.
עפו אגבאריה: לא לא, זה ברור, אבל הילדים האלה, מגיעים למשפחות אומנה בגלל זה.
יצחק הרצוג: רגישות תרבותית, נושא נורא חשוב אצלנו, אנחנו מקפידים, למשל, בכל הקהילות המיוחדות של ישראל, אנחנו מנסים להפעיל, כמובן מגשרים בתוך הקהילה.
יצחק הרצוג: זה מדובר בכל העולים ומדובר בכל המיעוטים למיניהם, יש לי בציבור הבדואי בנגב, למשל, חבורה של שייחים שאנחנו מנהלים אתם דיון שבועי או דו-שבועי, על הסוגיות האלה, עם המשטרה, עם ארגוני נשים, זה נורא קשה וזה קורה ואתם יודעים את זה.
ציפי חוטובלי: אדוני השר, אתמול היה לנו דיון בנושא של הקהילה האתיופית.
יצחק הרצוג: כנ"ל באתיופית.
ציפי חוטובלי: יש מחסור בקווים חמים בשפה האמהרית.
יצחק הרצוג: אנחנו בקהילה האתיופית מפעילים, איך זה נקרא?
יצחק הרצוג: גלאץ', גלוץ', הגישור המיוחד בקהילה.
ציפי חוטובלי: כן, דיברו על זה אתמול.
יצחק הרצוג: ולגבי ה- 118, צריך להיות שם אמהרית, אני לא יודע על קו הסיוע הנוסף, בנושא הזה.
יצחק הרצוג: עכשיו, לגבי הסיוע הנפשי בגילוי עריות.
יצחק הרצוג: עדה תוכל להתייחס לזה.
יצחק הרצוג: לא כל דבר אני יכול לתת אלא משרד הבריאות צריך לתת, אבל האם אנחנו נותנים סיוע נפשי היום, בטיפול במרכזי הגנה?
עדה פליאל טרוסמן: במרכזים הרב תחומיים האזוריים לטיפול בנפגעות תקיפה מינית, יש לנו עובדות סוציאליות מומחיות, יש לנו גם פסיכולוגים, אבל אני חושבת שהגברת התכוונה לחקיקה שלכל נפגעת יהיה, זאת אומרת, שהיא תהיה זכאית.
יצחק הרצוג: זה נושא רציני מאוד.
יצחק הרצוג: זה משרד הבריאות.
רחל אדטו: אני מאוד מקווה שנצליח להעביר ברפורמה הצפויה בבריאות הנפש.
רחל אדטו: אני מתחייבת לעשות את כל שביכולתי, על-מנת שהנושא הזה, כבר אמרתי אותו, התבטאתי מספר פעמים, שהרפורמה הזאת מחייבת.
יצחק הרצוג: רוני אלוני העירה הערה נכונה.
יצחק הרצוג: אנחנו יודעים שנפגעות תקיפה מינית, זה דברים שפורצים גם עשרות שנים לאחר מכן, שזה פתאום פורץ, זה קורע, זה פצע שיוצא מתוכך בצורה שיש לה השלכות אמיתיות על האישה, על בן-האדם, ולכן כל העניין הזה, של נפגעי עבירה וההתמודדות של נפגעי עבירה, נפגעי תקיפה מינית, הוא נושא גדול, אבל מערך הפסיכו-סוציאלי הוא לא אצלי, הפסיכו, מה שנקרא שירותי בריאות הנפש בקהילה ואני מסכים עם אורית, ברגע שיהיה יותר שירות אמבולטורי פסיכולוגי בקהילה, אגב, יש לזה השלכה ישירה על כל עולם הרווחה.
יצחק הרצוג: העובדה שהשירות הפסיכולוגי בישראל נמצא במצב הרבה יותר מאחורינו, זה נושא מאוד משמעותי וזה עלה גם אפרופו ילדי בן דרור.
אורלי לוי אבקסיס: היה שם את המסקנות של הוועדה הבין משרדית, אפשר היה, כי יש שם באמת איתותים שמספיק היה באיתות אחד, לא, אנחנו מדברים עכשיו על בן דרור, אז יש באמת פה עניין שלגבי אשפוזים של אנשים מסוימים, במצבי משבר, שיכולים היו לאותת על ילדים בסיכון.
יצחק הרצוג: אבל אני אומר יותר, גם הליווי בקהילה, זה נושא של ליווי של אנשים עם מצב נפשי מסוים בקהילה, יש לנו מחסור, זה ברור לכולנו, רק אני מבין, 25% מקבלים את הטיפול הנפשי בקהילה.
יצחק הרצוג: הנושא שניצן העלה הוא נושא מאוד חשוב ולכן אני אומר ככה: קודם כל, קיים מרכז דרור בתל-אביב, שאנחנו תומכים בו מאוד והוא עולה ופורח.
יצחק הרצוג: אנחנו גם תומכים בעוד מסגרות רלוונטיות.
יצחק הרצוג: צריך לומר שלגבי פתרונות חוץ ביתיים, שזה עלה עכשיו לדיון, עלה קצת בצורה שטחית לצערי, אבל עלה לדיון, טוב שעלה, אז נסביר – בגלל הרבה יותר איתור ואבחון, שתדעו לכם שמה- 150,000 ילדים ונערים, נערות ונערים, שעשינו להם מיפוי בתוכנית הלאומית, גילינו 7,000 שלא היו בכלל ברדאר שלנו, שלא טופלו.
יצחק הרצוג: אז לכן, באופן טבעי, גם הצורך בפיתרונות חוץ ביתיים התחיל לגבור מאוד ברבעון האחרון של השנה.
אורלי לוי אבקסיס: מבקר המדינה כבר לפני שנתיים נתן את דעתו על כך, שישנם מוסדות שבגלל שלא מגייסים תקנים חדשים, אי-אפשר לאייש אותם והילדים נשארים בבית.
יצחק הרצוג: חתמנו אתמול הסכם עם האוצר על 350 מכסות חדשות.
אורלי לוי אבקסיס: אז היה צריך את הכתבה ב-הארץ, כדי לעורר מישהו כנראה איזה שהוא אופן.
יצחק הרצוג: זה לא קשור לכתבה ב-הארץ.
יצחק הרצוג: מה שהיה הוא שאנחנו באנו לאוצר עם דרישה לפני כמה חודשים, אמר האוצר – כשמשקיעים כל-כך הרבה כסף בילדים ונוער בסיכון, תסבירו לנו מאיפה צצה הבעיה.
יצחק הרצוג: אחרי שעשינו עבודת מטה יסודית, מיפינו והצגנו, חתמנו אתם, הגענו להבנה עוד לפני הכתבה.
ציפי חוטובלי: מה אחוז הילדים שמקבל פתרון חוץ ביתי?
אורלי לוי אבקסיס: כמעט 9,000.
יצחק הרצוג: תראו, זה גם לא קל.
יצחק הרצוג: היום יש לנו כ- 10,500 פתרונות חוץ ביתיים.
יצחק הרצוג: שיש על זה מאבק.
אורלי לוי אבקסיס: זה כולל האומנה?
אורלי לוי אבקסיס: כולל האומנה, נכון?
יצחק הרצוג: כן, כולל האומנה.
יצחק הרצוג: וזה עם הפנים לקהילה.
יצחק הרצוג: וגם הנושא הזה של פנימיות, אבל חבר'ה, זה לא הנושא היום.
יצחק הרצוג: תרצו לעשות דיון על פנימיות?
יצחק הרצוג: נעשה דיון על פנימיות, אפשר פה במשך שעות.
יצחק הרצוג: אני רק אסיים דבר אחרון לגבי המימון של מרכזי הסיוע, כי זה באמת הנושא שנוגע למרכזי הסיוע.
יצחק הרצוג: אנחנו גם בדיון עם מרכזי הסיוע.
יצחק הרצוג: אנחנו מתכוונים להוסיף תקציבים למרכזי הסיוע.
אורלי לוי אבקסיס: יש פה פרוטוקול שמקליט.
יצחק הרצוג: מרכזי הסיוע, זה מכלול שמחייב, המודל העסקי, הכלכלי שלו, משתנה עם הזמן.
יצחק הרצוג: מרכזי הסיוע היום מקבלים מאתנו תמיכה במבחני תמיכה.
יצחק הרצוג: אנחנו סברנו שנכון לעבור למודל של מכרוז, כמו שעשינו עם המקלטים, כי במכרוז אתה יכול לתת יותר כסף, יותר מהר, יותר קל.
יצחק הרצוג: למרכזי הסיוע יש רתיעה מהדבר.
יצחק הרצוג: ליזה יקרה, היא נגד זה, בסדר, אני מעריץ את העבודה שלך בבאר-שבע, היא יודעת את עמדתי כי ישבנו לפני שבוע.
יצחק הרצוג: היה דיון אצל המנכ"ל שלי אתמול או שלשום בנושא הזה, שמיכל השתתפה בו.
יצחק הרצוג: מרכזי הסיוע מעדיפות עדיין, מעדיפים לעבוד בשיטת התמיכות ולכן אמרנו – בסדר, נעשה עבודת מטה על הגדלת סעיף התמיכות.
יצחק הרצוג: רק זה יותר מורכב, זה הכל.
יצחק הרצוג: הם יוכלו להסביר לכם מדוע הן רוצות את זה כך, אין לי עם זה בעיה.
יצחק הרצוג: אני חושב שזו טעות, בסוף צריך להתלבש על הפלטפורמה המרכזית של המדינה, יש לנו 3,000 מכרזים בשנה, משלמים המון כסף במכרזים, זה יותר פשוט ויותר קל, אבל בסדר, מכבד.
יצחק הרצוג: יש סיבה אידיאולוגית מאחורי זה.
יצחק הרצוג: אנחנו משלמים כחמישה מיליון שקל בערך, בתמיכות היום, ארבע וחצי, ארבע וחצי.
קריאה: עשרה מרכזים.
יצחק הרצוג: זה מה שאנחנו מממנים היום לעשרה מרכזים.
קריאה: כולל את ההשתתפות של הרשות המקומית?
יצחק הרצוג: זה בלי הרשות המקומית.
יצחק הרצוג: אנחנו מתכוונים בשנה הבאה להעלות את התקציב למרכזים, זה ידוע ומוכר ואמרנו את זה וזה נמצא בתקציב המדינה.
יצחק הרצוג: אני מודה לכם מאוד, תודה רבה.
אורלי לוי אבקסיס: תודה רבה לך, כב' השר הרווחה, על זה שניאות להשתתף בישיבה הזו וגם לתת תשובות וכמובן שיש עוד הרבה מה לעשות ואנחנו ננצל את מה שהציע כב' השר, שבנושאים נוספים שעלו פה על סדר היום, שאני חושבת שהם באמת נגזרת של הנושא המרכזי שאנחנו דנים בו היום, אנחנו נזמין אותו שוב ונבקש תשובות בנוגע לדברים נוספים.
אורלי לוי אבקסיס: לפני שאנחנו נמשיך על הנתונים לשנת 2010, שזה באמת החצי שנה של 2010, אני רוצה לשמוע ואולי חשוב לשמוע גם פן אישי של מי שעברו אירוע כזה או אחר וחשוב להדגיש שיש פה נציגים ויש פה מי שמוכן לתת לא רק את קולו אלא גם את סיפורו האישי מתוך היחשפות.
אורלי לוי אבקסיס: אני אחזור למען הסר ספק, אני יודעת שאותם מי שהביעו את רצונם לדבר, יודעים שפניהם לא יטושטשו, שהזיהוי שלהם, סביר להניח שיש זיהוי מלא.