GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלילה שחל רוזנפלד: אני, אישית, הייתי שמחה אם הכל היה בלשון נקבה, אבל אני מודה שזה שינוי קצת מרחיק לכת ועדיין, ברגע שהכל אחיד וזה ברור שכל אחד יכול להתמודד על כל תפקיד, זה משפר.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לשמוע יותר על הממונות על מעמד האישה.
ציפי חוטובלי: האם התחיל כבר הקורס?
ציפי חוטובלי: מה תקופת הכהונה הממוצעת בתפקיד והאם יש שכר על התפקיד הזה?
ציפי חוטובלי: כי יש פירוט של הרבה מאוד תפקידים שהממונה על מעמד האישה אמורה לעשות.
ציפי חוטובלי: אז קודם כל, בואי תני לנו סקירה על, בכמה משרדים יש ממונה, האם היא מקבלת שכר?
טלילה שחל רוזנפלד: קודם כל, בכל משרד יש ממונה, זאת חובה.
טלילה שחל רוזנפלד: המשרד חייב למנות ממונה על מעמד האישה ככה שאין דבר כזה משרד בלי ממונה על מעמד האישה.
טלילה שחל רוזנפלד: יש לנו פה גם ייצוג יפה של ממונות שהגיעו לדיון.
טלילה שחל רוזנפלד: הממונות הן נשים בתפקידים בכירים במשרד, שעושות באמת את התפקיד הזה בנוסף לתפקיד הרגיל שלהן במשרד, שזה לא פשוט ועושות עבודה מאוד חשובה ומאוד יפה.
טלילה שחל רוזנפלד: בכל מה שכרוך, ראיתם קצת את התפקידים שצריכות לעשות, אבל כל מה שכרוך בקידום נשים, בשילוב נשים, בטיפול בפניות שלהן, בטיפול בהטרדות מיניות, הסברה, הדרגה, הרבה מאוד פעילויות ובאמת הרבה מאוד תלוי בממונה, כי היא רואה מה צריך באותו משרד.
שלמה מולה: יש גם ממונֵה על קידום מעמד האישה?
טלילה שחל רוזנפלד: לא, יש לנו רק ממונות נשים.
שלמה מולה: לפי החוק?
טלילה שחל רוזנפלד: משתי סיבות.
שלמה מולה: גברים כדי שהם יחליפו דיסקט, צריך שהם גם כן יהיו ממונים ואחרי זה לא יעבור, זאת אומרת להשאיר את זה, זה עניין, זה תפקיד של האישה, אני לא נוגע בזה, וזה מאוד נוח לברוח פסיכולוגית.
שלמה מולה: אז תחשבו, יכול להיות אולי, כצעד חריג, אתם באים ואומרים – אנחנו רוצים שיהיה גבר גם ממונה על קידום נשים.
שלמה מולה: אולי זה שייתנו לו תואר כזה, ייתן לו אולי מוטיבציה גם לעשות מעשה.
טלילה שחל רוזנפלד: כבר הציעו לי את זה מכמה מקומות, כולל גברים שהתעניינו בתפקיד.
טלילה שחל רוזנפלד: אני עדיין לא חושבת שבשלה השעה, ומכמה סיבות.
טלילה שחל רוזנפלד: קודם כל, היא גם מטפלת בהטרדות מיניות וזה גם לפי החוק, עדיף שתהיה אישה תטפל בנושא.
טלילה שחל רוזנפלד: ומעבר לכך, אני עדיין חושבת שזה מוקדם, למרות שיכול להיות שבאמת נשתכנע שהגיע הזמן לעשות איזה שהוא שינוי.
ציפי חוטובלי: אז עוד מעט באמת נגיע גם להטרדות, טיפול בנושא של הטרדות מיניות.
ציפי חוטובלי: אבל לפני כן, לא קיבלתי תשובה – האם הנשים האלה מקבלות תגמול מיוחד?
טלילה שחל רוזנפלד: הן מקבלות דרגה נוספת על הדרגה שלהן, דרגה אישית.
טלילה שחל רוזנפלד: כל עוד הן נמצאות בתפקיד.
ציפי חוטובלי: דרגה זה אומר תשלום?
טלילה שחל רוזנפלד: תגמול כספי, כן.
טלילה שחל רוזנפלד: יש תגמול כספי.
טלילה שחל רוזנפלד: זה תגמול זמני.
טלילה שחל רוזנפלד: כל עוד היא מבצעת את התפקיד.
טלילה שחל רוזנפלד: ברגע שהיא מסיימת את התפקיד, נלקחת ממנה הדרגה.
טלילה שחל רוזנפלד: זה המצב נכון להיום.
ציפי חוטובלי: עוד שאלה מבחינת הממונות, עד כמה יש מעקב אחרי הפעילות שלהן?
ציפי חוטובלי: זאת אומרת, עד כמה באמת יש משוב מהעובדות, עד כמה, כמה אתן באמת יודעות מה נעשה בפועל?
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו יודעים, יודעות, יודעים, על בסיס כמה דברים.
טלילה שחל רוזנפלד: קודם כל, אנחנו בקשר ישיר עם הממונות.
טלילה שחל רוזנפלד: דרך אגב, קורס, שאלת, אני עכשיו ככה נזכרתי, גם נפתח והקורס מתקיים בימים אלה.
טלילה שחל רוזנפלד: לגבי מעקב, כל ממונה, כל משרד בעצם צריך להגיש דו"ח שנתי בנושא של קידום מעמד האישה.
טלילה שחל רוזנפלד: צריך לפרט את הפעילויות.
טלילה שחל רוזנפלד: בכוונה אני אומרת כל משרד, כי אנחנו עשינו דו"ח שמי שצריך לחתום עליו זה לא רק הממונה, זה גם הסמנכ"ל הבכיר למינהל במשרד וזה כדי באמת להבהיר למשרדים שהאחריות היא לא רק על הממונה.
טלילה שחל רוזנפלד: הממונה היא הזרוע הביצועית, הזרוע המבצעת.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל היא לא זאת שאחראית באופן כולל לכל הנושא של קידום מעמד האישה.
טלילה שחל רוזנפלד: זה צריך להיות גם באחריות של הנהלת המשרד, האחריות הכוללת.
טלילה שחל רוזנפלד: אז הם מקבלים גם דיווחים שנתיים, גם דיווחים שוטפים.
טלילה שחל רוזנפלד: אני מקיימת פגישות אחת לתקופה עם הממונות, ככה שיש, יש קשר.
טלילה שחל רוזנפלד: עדיין, בזמן אמת אני מניחה שלא על כל דבר הכי קטן אנחנו מעודכנים, אבל יש, יש בהחלט מעקב.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לשאול אותך באמת על הנושא של טיפול בנושא של הטרדות מיניות.
ציפי חוטובלי: התפקיד שהממונות אחריות עליו.
ציפי חוטובלי: קודם כל, איזה בעיות עולות, מהממונות בטיפול בהטרדות מיניות, למשל יש בעיה של התיישנות, האם הן נתקלות בבעיה כשהן צריכות להתלונן מול אנשים בכירים.
ציפי חוטובלי: הדבר הנוסף זה איך בעצם בפועל מתנהל הליך הבירור ועד כמה שאני יודעת, היו 63 פניות בשנת 2009.
טלילה שחל רוזנפלד: לא, יותר.
ציפי חוטובלי: יותר?
טלילה שחל רוזנפלד: הרבה יותר.
ציפי חוטובלי: אז תגידי לי מה בעצם הסטאטוס שלהן.
טלילה שחל רוזנפלד: 63 בשנת 2009 יכול להיות שהיו ישירות אליי.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל, כן, אנחנו, הטיפול בשירות המדינה בהטרדות מיניות הוא קצת שונה ממה שקורה במקומות אחרים.
טלילה שחל רוזנפלד: במקומות אחרים ממונית אחראית והיא צריכה לעשות את הבירור בעצמה.
טלילה שחל רוזנפלד: אצלנו בעצם האחראית מכוח החוק, זה שילוב של הממונה על מעמד האישה ואגף המשמעת בשירות המדינה, שהם בעצם מבצעים את הבירור.
טלילה שחל רוזנפלד: הממונות, התפקיד שלהן הוא בעצם יותר ללוות את המתלוננת, לתמוך בה, להיות כמובן הגורם הראשון שפונים אליו.
טלילה שחל רוזנפלד: הן יושבות עם המתלוננת מסבירות לה את הזכויות שלה, מה אפשר לעשות, מה מגיע לה, באיזה הליך היא רוצה לבחור ואז מלוות אותה, מגיעות אתה לחקירה, מגיעות לבית-הדין, או שיש לנו גם עובדת באגף לקידום נשים שמלווה לבית-הדין.
טלילה שחל רוזנפלד: נוהגות להיות בקשר עם המתלוננת, לראות שאין התנכלויות ואם יש התנכלות אנחנו מתערבים ומנסים למנוע את זה, לפעמים מעמידים לדין גם על התנכלות.
טלילה שחל רוזנפלד: לבדוק אם צריך לעשות הפרדה בין המטריד למוטרדת.
טלילה שחל רוזנפלד: כי אם, לפעמים יש מקרים שנניח הוא הבוס שלה וממשיכים לעבוד ביחד בשלבי הבירור ואז אנחנו בודקים את האפשרות להעביר את המטריד לתפקיד אחר או לפעמים להשעות אותו במקרים יותר חמורים, ביחד עם אגף המשמעת בנציבות שירות המדינה.
טלילה שחל רוזנפלד: הפעילות, ההתיישנות אצלנו, היא קצת שונה ולכן זו נקודה שאנחנו פחות נתקלים בה.
טלילה שחל רוזנפלד: ההתיישנות המשמעתית בעצם רוב הפניות אצלנו מתועלות להליך המשמעתי, היא לא לפי פרק הזמן שעובר מאז ביצוע העבירה, אלא מאז, פרק הזמן שעבר מאז שנודע לגורמים מסוימים במשרד על העבירה.
טלילה שחל רוזנפלד: זה גורמים בכירים שמוגדרים בחוק.
טלילה שחל רוזנפלד: בדרך-כלל זה מנכ"ל, סמנכ"ל.
טלילה שחל רוזנפלד: ולכן, בדרך-כלל מה שקורה שההתיישנות יותר ארוכה.
טלילה שחל רוזנפלד: אפשר להגיש תלונה גם אחרי הרבה יותר שנים, שזה מצוין.
שלמה מולה: אני רוצה לחזור לשאלת הדרגה שמקבלת ממונה.
שלמה מולה: את אמרת, לפעמים כשהן מפסיקות להיות ממונות, לוקחים להן את הדרגה.
שלמה מולה: אם אני מדבר שהדרגה היא גם תוספת שכר, ואז אנחנו רואים את פערי השכר ביניהם, זאת אומרת, מה שקורה – היא היתה, קיבלה שכר כזה X תקופה, עכשיו מחזירים אותה כאילו לרחוב.
שלמה מולה: אני מצפה שמשם היא תתקדם יותר, לא רק שייקחו לה את הדרגה.
שלמה מולה: אם התפישה היא רק להישאר באותה הקופסה הזאת של רק הממונות, לא רק לראות במכלול של קידום נשים, גם בדרגות וגם בשכר בהשוואה לגברים, אז זאת אומרת, כאילו נותנים תרופת אקמול, הכאב ראש בסדר, נגמר, עכשיו כאילו מחזירים.
טלילה שחל רוזנפלד: קודם כל, כמובן שהעבודה היא בכלל על קידום נשים בכל שירות המדינה, גם בלי קשר לממונות.
טלילה שחל רוזנפלד: הנושא של הדרגה, התפישה כיום ואני אומרת את זה כיום כי אנחנו באיזה שהוא תהליך של שינוי תיאור תפקיד ממונה, כמובן תלוי שיתקבל על-ידי כל הגורמים הרלוונטיים, גם בנושא הזה.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל התפישה כיום היא שזה דרגה שניתנת עבור ביצוע התפקיד ולכן, רק כל עוד מבצעים את התפקיד, ניתנת הדרגה.
טלילה שחל רוזנפלד: זו איזה שהיא תוספת שכר שניתנת רק כל עוד מבצעים את התפקיד.
טלילה שחל רוזנפלד: זה לא אמור לפגוע בקידום של הממונה בנושאים אחרים.
טלילה שחל רוזנפלד: זאת אומרת, אם היא זכאית לדרגה מכוח התפקיד הרגיל שלה במשרד, אז המשרד לא אמור להגיד – OK, יש לה כבר את הדרגה של המונה, אנחנו לא נקדם אותה.
טלילה שחל רוזנפלד: ככה שזה לא אמור לפגוע בקידום נוסף, וכרגע באמת התפישה הנוכחית היא שזה פר ביצוע תפקיד וברגע שהתפקיד מסתיים, נלקחת הדרגה.
טלילה שחל רוזנפלד: בפועל, אני יודעת שהרבה משרדים כן הולכים לקראת הממונות שמסיימות את התפקיד ומנסים לתגמל אותן בדרך זו או אחרת.
טלילה שחל רוזנפלד: אני מאוד מקווה שבמהלך השינוי שאנחנו רוצים לעשות בתיאור התפקיד, גם הנושא הזה יתקבל.
ציפי חוטובלי: את רוצה לחזור?
טלילה שחל רוזנפלד: כן, בואו נחזור קצת.
טלילה שחל רוזנפלד: לגבי הפצת הדו"ח – דיברתי.
טלילה שחל רוזנפלד: מכרזי כוח אדם וביטול מכרזים.
טלילה שחל רוזנפלד: כעיקרון, עוד פעם, הנושא הזה הוא בסמכות של אגף המכרזים בנציבות שירות המדינה, אבל אנחנו גם יחד עם הממונות על מעמד האישה, עושים איזה שהוא מעקב מדי פעם על מכרזי כוח אדם, הרבה פעמים ממונה פונה אלי או שאני רואה או שומעת שעומד להיות מכרז לתפקיד בכיר ואני מבקשת מאגף המכרזים לעשות פיקוח בנושא, פיקוח קצת יותר ספציפי.
טלילה שחל רוזנפלד: היו גם מקרים של מכרזים שבוטלו, שפנו אלינו לאחר מכן וערערו ובוטלו על-ידי הלשכה המשפטית יחד אתנו ועם אגף המכרזים, מכל מיני סיבות שלא ניתנה העדפה מתקנת, שלא היה ייצוג כנדרש.
טלילה שחל רוזנפלד: בדיוק לאחרונה בוטל מכרז וזה משהו ככה יחסית תקדימי, שלא נבחר אף אחד.
טלילה שחל רוזנפלד: היו שתי מועמדות נשים, אחת היתה אישה ערבייה, ולא בחרו באף אחד וזה בוטל בין היתר בנימוק שבאותו משרד דווקא יש ייצוג נשים סביר, אבל לא מספיק ייצוג לנשים ערביות והיה צריך כן להתייחס לנושא הזה והמכרז בוטל והוחזר עוד פעם למשרד, זה ככה משהו ממש חדש, יחסית.
ציפי חוטובלי: לפחות בעיתונות היו דיווחים על נשים שמופלות לרעה במכרזים ויש לי כאן, את יודעת, כל מיני כותרות.
ציפי חוטובלי: מה באמת נעשה בפועל כדי לשפר את זה?
טלילה שחל רוזנפלד: אז ככה – נשים, עוד פעם, למיטב ידיעתי, ואני ככה די מקבלת הרבה תגובות מהשטח, המצב של אפליה, אנחנו בעצם מסתכלים על איזה שהיא אפליה תוצאתית.
טלילה שחל רוזנפלד: זה לא שמפלים בכוונה.
טלילה שחל רוזנפלד: משתדלים לעשות את ההליך בסדר.
טלילה שחל רוזנפלד: גם כשאני מדברת עם משרדים, עם סמנכ"לים ומנכ"לים, תמיד אומרים לי – אנחנו רוצים לבחור את האדם הכי טוב לתפקיד ובאמת אני רואה שעושים מאמצים בעניין.
טלילה שחל רוזנפלד: לפעמים מה שקורה, שיש דברים מתחת לפני השטח שאולי פחות מודעים אליהם, כמו למשל נושא של שעות עבודה.
טלילה שחל רוזנפלד: נשים בדרך-כלל, בגלל חלוקת התפקידים במשפחה, עובדות יום עבודה יותר קצר מגברים, גברים נשארים שעות יותר ארוכות ולכן אוטומאטית יש איזה תפישה, אנחנו עובדים על זה הרבה בנושא של הסברה וחינוך לשנות את זה, אבל יש הרבה פעמים תפישה אפילו לא כל-כך מודעת, של זה שהם מאוד מחויבים, הם רציניים, עובדה שהם נשארים שעות מאוחרות, פוגשים אותם במסדרונות, אז הם גם עושים את כל ה- Networking והשיווק העצמי ואז כשמגיעה מישהי למכרז, שזה לא בגלל שרוצים לפגוע בה, אבל מגיעה מישהי ולא יודעים עליה הרבה, כי גם לא רואים אותה במסדרונות ורק יודעים שהיא יוצאת מוקדם, אז יש פה איזה שהיא בעייתיות, וזאת דוגמה מאוד קטנה.
טלילה שחל רוזנפלד: אז יש, יש כל מיני דברים.
טלילה שחל רוזנפלד: גם במסגרת הרפורמה עכשיו במכרזים, אני מנסה להעלות גם את הנושא הזה, של מה באמת בודקים.
טלילה שחל רוזנפלד: כי אנחנו לפעמים, התכונות שאנחנו מחפשים במנהל הן באופן סטריאוטיפי תכונות יותר גבריות.
טלילה שחל רוזנפלד: לא חושבים על זה כל-כך, אבל זה, זה באמת סטריאוטיפי, זה לא תמיד נכון, אבל יכול להיות שצריך לחשוב גם צעד אחד קדימה ולראות באמת איך בונים את הדרישות.
ציפי חוטובלי: אז רגע, מה נעשה באופן מעשי, כדי להבנות דרישות?
טלילה שחל רוזנפלד: באופן מעשי, היום במסגרת הרפורמה במכרזים, הנושא הזה גם נלקח בחשבון אני עוד לא יכולה להגיד מה ייקבע בסופו של דבר.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל אני מאוד מקווה שנצליח לעשות שינויים.
טלילה שחל רוזנפלד: לגבי ביטול מכרזים, אז אמרתי – באופן מעשי, אנחנו גם מקבלים תלונות ומדי פעם מבטלים מכרזים, גם עושים איזה שהם מעקבים שלפעמים, ברגע שיש משקיף מטעם אגף המכרזים, המכרז מתנהל אחרת וגם הרבה מאוד עבודה מסביב.
טלילה שחל רוזנפלד: זאת אומרת, אם זה בהסברה ובהדרכה שהנושא הזה של קידום נשים בשירות המדינה ושוויון הזדמנויות ומניעת הטרדה מינית גם הוכנס לכל הקורסים של שירות המדינה.
טלילה שחל רוזנפלד: כל עובד שעובר קורס, אמור לקבל גם את התכנים האלה.
טלילה שחל רוזנפלד: הרבה פעילויות של הסברה גם מול גורמים אחרים, למשל בקורסים של נניח מדיניות ציבורית שהרבה מנהלים בכירים מגיעים אליו, הרבה פעילות של ממונות על מעמד האישה במשרדים.
טלילה שחל רוזנפלד: לפעמים בשיתוף גם איתי, אם זה ישיבת הנהלה בנושא, אם זה הרצאה להנהלה, אם זה סדנאות לעובדים, למשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: הרבה מאוד הדרכה בעניין הזה, כי זה בעצם איזה שהוא שינוי עמדות, וזה לא כל-כך פשוט.
שלמה מולה: דרך אגב, רפורמת המכרזים שאת מדברת עליה, זאת אומרת, זה רפורמה שזה בסופו של דבר גם משהו שמחייב שינויי חקיקה או שבמסגרת חוק המכרזים הקיים?
שלמה מולה: זאת אומרת, אם זה מדובר בשינויים שמחייבים חקיקה אז אני מציע שאנחנו נהיה מיודעים לזה, יכול להיות שאנחנו נוכל לסייע.
שלמה מולה: אז אם זה משהו שנשאר בתוך המכרז הקיים, אז גם נשמח לדעת, אני לא יודע אם אנחנו נוכל לשנות או לא.
טלילה שחל רוזנפלד: עד כמה שלפחות החלקים שאני יותר מכירה, לא מצריכים שינוי חקיקה, אבל אני יכולה באמת לבדוק אם יש צורך.
שלמה מולה: תבדקי ותודיעי לנו.
טלילה שחל רוזנפלד: אני אשמח.
ציפי חוטובלי: זה נכון, אגב, לגבי כל תחומי הסקירה שלך, אם יש משהו שאת חושבת שאנחנו כאן יכולים לעשות.
טלילה שחל רוזנפלד: בסדר גמור.
טלילה שחל רוזנפלד: ועדה של מקום עבודה תומך משפחה, זה איזה שהיא ועדה שהוקמה על-ידי נציב שירות המדינה בשיתוף עם הרשות לקידום מעמד האישה.
טלילה שחל רוזנפלד: יושבת ראש הוועדה, יושבת ראש הרשות לקידום מעמד האישה ועשינו איזה שהיא עבודה משותפת כדי לנסות לבחון איך מתאימים את שירות המדינה לכך שהוא יהיה מקום עבודה תומך משפחה.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו בכוונה קוראים לזה משפחה ולא אימהות, כי הרעיון הוא להטיל חלוקת נטל קצת יותר שוויונית גם בבית, כי זה משליך לנו גם על מקום העבודה.
ציפי חוטובלי: הוועדה כבר קיימת?
טלילה שחל רוזנפלד: הוועדה קיימת.
טלילה שחל רוזנפלד: הוועדה כבר סיימה את עבודתה וגיבשה המלצות.
טלילה שחל רוזנפלד: כרגע אני יודעת שברשות לקידום מעמד האישה, אני חושבת מתכוונים להביא את זה להחלטת ממשלה.
טלילה שחל רוזנפלד: ברגע שיהיה יותר מתקדם, אנחנו נשמח.
ציפי חוטובלי: אנחנו רוצים להציג את זה כאן בוועדה, ברגע שיהיו מסקנות.
ציפי חוטובלי: אז אין לך מושג כרגע מה, לאן הדו"ח הזה לוקח?
טלילה שחל רוזנפלד: כרגע לא.
טלילה שחל רוזנפלד: יש מסקנות, אנחנו כרגע יושבים עם הרשות לקידום מעמד האישה, ונראה לאיזה כיוונים זה קודם יעבור החלטת ממשלה ובהתאם לכך, אנחנו נתקדם.
טלילה שחל רוזנפלד: אני בטוחה שגם ורד סוויד תשמח.
ציפי חוטובלי: אנחנו מחלקים בציפייה, זה מצוין.
טלילה שחל רוזנפלד: וכמובן, אנחנו עובדים הרבה בשביל להעלות את הנושא, את החשיבות של הנושא במשרדי ממשלה, אם זה בפעילות של הממונות, אם זה, אמרתי, גם הדו"ח כבר צריך להיות מוגש גם על-ידי הסמנכ"ל, גם אני מגיעה הרבה למשרדים, נפגשת עם ההנהלות.
טלילה שחל רוזנפלד: הרצאות, הסברות, בכל מיני מישורים.
טלילה שחל רוזנפלד: עוד כמה דברים שעשינו, ככה, לאחרונה, זה באמת דוגמה אז אני אשמח לפרט גם עוד אם יירצו.
טלילה שחל רוזנפלד: כרזות, בנושא של הטרדה מינית, הוצאנו כרזות שמתמצתות בעצם את התקנון, את מה שקורה בשירות המדינה, גם איך מתנהלים ומה זה החוק, מה אסור, מה מותר.
טלילה שחל רוזנפלד: הוצאנו כרזות, קודם כל בעברית, לכל המשרדים, ואחר-כך עשינו גם פרויקט בשיתוף עם המשרד לקליטת העלייה ותרגמנו את זה לשפות.
טלילה שחל רוזנפלד: אני לא זוכרת בדיוק, אבל יש רוסית, אמהרית, ספרדית, צרפתית, אנגלית, כמובן לערבית תרגמנו גם ובאמת זה נתלה במשרדים שרלוונטיים.
טלילה שחל רוזנפלד: גם בשביל שלפעמים אנשים שהם אולי לא עובדי מדינה אבל מגיעים למשרד ממשלתי, יוכלו לראות ולדעת מה לעשות במקרה כזה.
טלילה שחל רוזנפלד: ליווי וסיוע, דיברתי קצת בנושא של הטרדה מינית והתנכלות.
טלילה שחל רוזנפלד: הרבה טיפול גם בתלונות על כל מיני פגיעות על רקע מגדרי.
ציפי חוטובלי: כמו מה?
טלילה שחל רוזנפלד: זה יכול להיות מישהי בהיריון שחוששת שיפטרו אותה, כל מיני דברים לגבי זכויות הורות.
טלילה שחל רוזנפלד: יש לנו גם פניות מגברים, אני בגלל זה לא כתבתי פניות נשים, יש גם פניות מגברים, גבר נניח אומר לי – אני רוצה לנצל זכות הורות ולא נותנים לי לצאת בשלוש, שלוש וחצי, או להיות ביום מחלה עם הילד.
טלילה שחל רוזנפלד: כל מיני דברים שיש להם באמת איזה שהוא רקע מגדרי, אנחנו מטפלים בהם.
טלילה שחל רוזנפלד: לפעמים עולים דברים שמצריכים איזה שהוא שינוי, שינויים יותר רוחביים.
טלילה שחל רוזנפלד: נושא של אות המעסיק המתקדם זו תחרות.
ציפי חוטובלי: זה מעניין, אנחנו רוצים לדעת מה התוצאות.
ציפי חוטובלי: איזה משרדים זכו?
טלילה שחל רוזנפלד: איזה משרדים זכו?
טלילה שחל רוזנפלד: בשנה האחרונה זכה משרד החקלאות.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו תמיד בודקים, קודם כל את הנושא באמת של ייצוג נשים בדרגות הגבוהות, אבל אנחנו בודקים את השיפור.
טלילה שחל רוזנפלד: זאת אומרת, לא רק את המצב נכון להיום, אלא איך באמת, איך יש לנו שיפור במהלך השנים, בודקים בדרך-כלל שלוש שנים אחורה ואת הפעילויות במשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: ומשרד החקלאות גם הפגין שיפור יפה וגם מבחינת הפעילויות במשרד, בהחלט הצדיק את הזכייה בנושא הזה.
ציפי חוטובלי: וחוץ ממשרד החקלאות, יש דירוג נוסף?
ציפי חוטובלי: זאת אומרת, איך זה עובד?
טלילה שחל רוזנפלד: אז עד עכשיו, כל שנה היינו עושים, או פחות או יותר כל שנה, היינו עושים את התחרות הזאת, זה תחרות שעושים בשיתוף עם שדולת הנשים ואיגוד התעשיינים ורשויות מקומיות, כל מיני גורמים, וזכה גורם אחד מכל מגזר, אפשר להגיד.
טלילה שחל רוזנפלד: אצלנו זכה משרד החקלאות, זכה משרד הבריאות, היו לנו ככה במשך השנים.
חנין זועבי: יותר חשוב לציין את אלה שלא מעסיקים מאשר את אלה שמעסיקים.
חנין זועבי: להגיד מי לא מעסיק.
ציפי חוטובלי: אנחנו רוצים גם לתמרץ.
חנין זועבי: אות למעסיק הרע.
טלילה שחל רוזנפלד: אז זה אנחנו עושים באמצעות הדו"חות בדו"ח אנחנו מסמנים את מי שבעייתי וגם מקבל תגובה בהתאם, למרות שזה רעיון.
טלילה שחל רוזנפלד: גם נושא של אות קלון, אנחנו נשקול.
ציפי חוטובלי: עד כמה באמת המשרדים מודעים לתחרות הזאת?
טלילה שחל רוזנפלד: המשרדים אמורים להיות מודעים כי הם נדרשים למלא שאלון בנושא ומכיוון שאנחנו צירפנו את השאלון גם לדו"ח השנתי, כל המשרדים ממלאים את השאלון, אז מודעים לתחרות.
טלילה שחל רוזנפלד: בשנה הבאה יכול להיות שנעשה אותה במתכונת קצת אחרת, אולי רק בנציבות שירות המדינה, זה עדיין נבחן, אבל יכול להיות, אנחנו בודקים את האפשרות לעשות אות אחד למשרדים ואות אחר נניח לבתי-חולים או לעשות איזה שהוא שינוי, כי במצב הנוכחי אני באמת לא יודעת אם זה משקף מספיק את כל המגוון שיש לנו בשירות המדינה.
טלילה שחל רוזנפלד: איסוף והפצת מידע זה התכוונתי בעיקר לדו"ח, אבל יש לנו הרבה מאוד נושאים שאנחנו מפיצים גם למשרדים, גם אם זה נושא של הטרדה מינית, של לדעת איזה פסיקה יש ומה עלול להיות, יכול להיות, מה מוגדר, ובעיקר בעיקר אני חושבת העבודה היא פה בסעיף האחרון, של הובלה של תהליכי שינוי.
טלילה שחל רוזנפלד: זה אמנם קצת כללי, אבל אני חושבת שזה מה שאנחנו בעיקר מנסים לעשות.
טלילה שחל רוזנפלד: לעשות איזה שהם שינוי במשרדי הממשלה, ביחידות הסמך, יחד עם הממונות שאמרתי, עושות הרבה מאוד עבודה בשטח, גם הרבה דברים מגיעים מהשטח אלינו ויוצרים שינויים קצת יותר רחבים ולהוביל שינוי, כי זה שינוי תודעתי ושינוי חברתי וזה לא פשוט, אבל אני רואה כן פירות.
טלילה שחל רוזנפלד: אמנם לאט, אבל רואים שזה מתקדם.
ציפי חוטובלי: יש מעקב אחרי נוהל טיפול בהטרדות מיניות על-ידי חיילים המשרתים בשירות המדינה?
טלילה שחל רוזנפלד: יש מעקב.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו, מגיעים אלינו מדי פעם פניות שככה נדרשים לטפל בנושא.
טלילה שחל רוזנפלד: בינתיים אני רואה שהנוהל מיושם בצורה טובה, זו ההתרשמות שלי ובאמת כל הגורמים ככה יודעים, פחות או יותר, מה צריך לעשות.
ציפי חוטובלי: אז יש לנו באמת, כמו כל שנה, אנחנו עוברים יותר להסתכלות הרוחבית, בעקבות הדו"ח.
ציפי חוטובלי: קודם כל, באמת, מבחינת, אולי תתני קצת מידע לגבי ייצוג נשים קצת לגבי תחומים.
ציפי חוטובלי: למשל, אני יודעת שיש פערים בין תחומים כמו רפואה, עדיין נשים מקוטלגות בסטריאוטיפ הקלאסי של עובדות סוציאליות ובדרגים הנמוכים ואולי לדבר יותר על שילוב נשים בדרגות הגבוהות יותר.
טלילה שחל רוזנפלד: במקרה הכינותי מראש, מה שנקרא, גם פירוט לגבי דירוגים.
טלילה שחל רוזנפלד: אפשר לראות את זה גם בדו"ח, אבל בעצם הדירוגים מראים לנו את המצב בכל מיני מקצועות בשירות המדינה.
טלילה שחל רוזנפלד: הביו-כימאים, למשל, שמתי ראשונים את אלה שיש להם קצת ירידה, אבל אפשר לראות שיחסית המצב הוא טוב.
טלילה שחל רוזנפלד: בשירות המדינה, דירוג הביו-כימאים, 75% ייצוג לנשים בשלוש הדרגות העליונות, 81% ייצוג בארבע הדרגות העליונות, שזה ייצוג יפה, גם אחרי ירידה קלה.
טלילה שחל רוזנפלד: דירוג המח"ר זה מדעי החברה והרוח, שזה חלק גדול משירות המדינה, יש לנו ירידה בשנה האחרונה מ- 24% ל- 23% ייצוג בשלוש הדרגות העליונות.
טלילה שחל רוזנפלד: בארבע הדרגות העליונות יש לנו 30% ייצוג.
טלילה שחל רוזנפלד: אפשר לראות שיש מגמת שיפור לאורך השנים.
טלילה שחל רוזנפלד: עדיין זה לא מספיק לנו, כי בדירוג המח"ר יש לנו 51% נשים ויש לנו פה רק 30% בדרגות העליונות.
טלילה שחל רוזנפלד: טכנאים, אפשר לראות שיש לנו עלייה יפה בשלוש הדרגות העליונות בשנים האחרונות, זה ככה הגרף שמטפס.
טלילה שחל רוזנפלד: הגענו ל- 40% ייצוג לנשים בשלוש הדרגות העליונות ו- 49% בארבע הדרגות העליונות.
טלילה שחל רוזנפלד: מהנדסים, שזה תמיד כאילו לא דירוג נשי, אפשר לראות שיש גם כאן שיפור הדרגתי.
טלילה שחל רוזנפלד: בארבע הדרגות העליונות ממש רואים מגמה של עלייה עד ל- 28%, שזה המצב נכון לסוף 2009.
טלילה שחל רוזנפלד: בשלוש הדרגות העליונות – 19% ייצוג.
טלילה שחל רוזנפלד: עדיין יש מה לעשות.
שלמה מולה: דרך אגב, הדו"ח הזה שלכם, אני מניח זה מתייחס אך ורק למשרדי ממשלה בלבד?
טלילה שחל רוזנפלד: רק משרדי ממשלה ויחידות סמך.
שלמה מולה: כולל חברות ממשלתיות ודברים כאלו?
שלמה מולה: זו השאלה הבאה שלי.
שלמה מולה: אני לא יודע מה החוק אומר, אבל אולי זאת תהיה הזדמנות לנסות לקבל גם כן תמונה כללית לגבי החברות הסמך, ממשלתיות או חברות בכלל שנסחרות בבורסה, לראות בדיוק שם בכלל אולי יש שוני.
חנין זועבי: שמה קטסטרופה.
שלמה מולה: יכול להיות שזה קטסטרופה.
שלמה מולה: השאלה היא, אם אנחנו עוסקים בכלל בקידום נשים, אי-אפשר לקחת רק את המגזר הציבורי.
שלמה מולה: אני לא רואה שיפור, לצערי הגדול, אבל למען ההשוואה, אז יכול להיות שלקביעת מדיניות זה יהיה לנו יותר נוח אולי לבקש ממישהו שיציג לנו את הנתונים שאנחנו נלמד יותר טוב.
שלמה מולה: אולי דבי יכולה להגיד לנו, אם יש לכם נתונים.
דבי גולד חיו: לא, אין לנו נתונים, אבל רק בהקשר הזה, אם הצעות חוק ממשלתיות שעברו קריאה ראשונה בכנסת הקודמת ולא הביאו אותם לרציפות, שרצו להכניס ייצוג הולם לא רק לנשים, אבל כמובן גם לנשים, גם ברשויות מקומיות, גם בחברות ממשלתיות ואולי בכלל בגופים סטטוטוריים באופן כללי, ואני חושבת שמאוד מאוד כדאי לראות מה קורה עם זה ולמה זה לא מקודם.
דבי גולד חיו: זה ספציפית הצעות חוק פרטיות, אבל אחר-כך הממשלה הצטרפה.
ציפי חוטובלי: זה התמסמס.
ציפי חוטובלי: בסדר, אנחנו נבדוק את הנקודה הזאת.
שירלי בבאי: לגבי הנתונים, לגבי חברות ממשלתיות, הנושא של ייצוג נשי בדירקטוריונים, בעצם זה חוק ישן משנות ה- 90 שדרש ייצוג הולם, לא קרה שום דבר, בג"צים, עניינים.
שירלי בבאי: בהחלטת ממשלה מ- 2007, בעצם נקבע שחייב להיות 50% נשים, היום זה עומד סביב 40%, כך שהחלטת הממשלה בעצם גרמה לזה שזה באמת ייאכף, שוב, לא בכל חברה, זה רק ממוצע, יש חברות שלא תמצא אף אישה, אבל זה המצב נכון להיום וזה בזכות באמת אכיפה והחלטה קונקרטית בעניין הזה, שיישמה את החוק.
שירלי בבאי: בנושא של חברות ציבוריות, זה גם, הצעת חוק שאנחנו מקדמות.
שירלי בבאי: כרגע מכהנות כ- 17%, 16% נשים בדירקטוריונים של חברות ציבוריות שנסחרות בבורסה.
שירלי בבאי: זה גם כתוצאה מחוק שדורש דח"ציות – דירקטוריון חיצוניות, בעצם ישבו שם וזה חוק שמחייב את העניין הזה, אחרת היינו הרבה פחות וכמובן שזה מעט מאוד וצריך לעשות משהו ויש הצעת חוק שככה מתקדמת.
שירלי בבאי: גילה גמליאל מקדמת את הנושא הזה, בתקווה שזה גם יתקדם.
שירלי בבאי: המצב הוא גרוע.
שירלי בבאי: גם המצב הזה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לאפשר למשרדים לדבר.
ציפי חוטובלי: בואו נראה, המשרדים הבעייתיים, לפחות מי שנרשם כרגע לזכות דיבור זה משרד התיירות, משרד ראש הממשלה, משרד התחבורה.
ציפי חוטובלי: אין כאן נציגות של משרד ראש הממשלה?
שלמה מולה: כמה מפתיע שאין.
חנין זועבי: אני מבקשת כמה דקות לפני המשרדים, כדי שיתייחסו לנקודות שאני רוצה להעלות.
חנין זועבי: קודם כל, תודה על ההצגה, לא על התוצאות.
חנין זועבי: ולא צריכים להגיד שזכויות הנשים, אף אחד, גם החברה, גם הגברים, לא עושים טובה לנשים וזו החברה אשר מרוויחה, אבל מציג כאן אולי את הדגש על הניתוח הכמותי ולא על המכשולים.
חנין זועבי: כי אם כל שנה אנחנו ככה מציגים לנו כמעט את אותה סטטיסטיקה, עם התקדמות קטנה פה ושם, ולא דנים במכשולים, למה הנשים, האם חוסר כישרון אולי, האם אין גישה למכרזים, האם תנאי העבודה לא מתאימים.
חנין זועבי: זה, אני חושבת שזה הדיון העיקרי, בגלל שזה הדיון שמקדם.
חנין זועבי: דנים במכשולים, הנתונים פחות או יותר ידועים, לפעמים סביב השולחן הזה, אנחנו בקיאים בנתונים ובמצב, אבל צריכים בשביל להתקדם, לנתח את המכשולים, לנתח בצורה איכותית ולא כמותית.
חנין זועבי: כל הדו"ח הזה הוא דו"ח כמותי, לא כל-כך עוזר לי ואני חושבת לא כל-כך עוזר לנו, להתקדם.
חנין זועבי: אם יש רק נתונים, אז איך מתקדמים?
חנין זועבי: מה עושים?
חנין זועבי: הבעיה השנייה ואני רוצה את ההתייחסות של המשרדים, משרדי הממשלה.
חנין זועבי: כאשר אנחנו אומרים ייצוג הולם, על איזה סוג של אכיפה?
חנין זועבי: אכיפה פאסיבית?
חנין זועבי: אם האישה ניגשת למכרז, אז בוחנים אותה או יש סוג של אכיפה אקטיבית ואני חושבת, עיקר הבעיה, הבעיה המרכזית, לנשים בכלל ולנשים הערביות בפרט.
חנין זועבי: ומאוד מציק שכאשר אנחנו אומרים שוויון נשים, אז אנחנו צריכים להיות רגישים גם למושג שוויון אבל גם למושג נשים.
חנין זועבי: כי נשים, אם מדברים על נשים, אז הנשים הן לא מקשה אחת.
חנין זועבי: אם מדברים על נשים ואם מדברים על חלוקה שוויונית למשאבים, ואם מדברים על שוויון הזדמנויות, אז צריכים גם כן להתייחס לנשים הכי אולי מוחלשות, גם לדבר על ערביות וגם לדבר על חרדיות.
חנין זועבי: אם את מדברת על 40% ייצוג של נשים, את גם בו-בזמן, בתור נציגה של נציבות שירות המדינה, צריכה להגיד שמדובר על שלושה אחוז ייצוג של נשים ערביות ולא בדרגה הרביעית ולא השלישית ולא הראשונה, אלא בדרגות זוטרות וגם בדרגות ביניים.
חנין זועבי: 3%.
טלילה שחל רוזנפלד: אני יכולה רק להתייחס לדברים?
חנין זועבי: אני אסיים את הדברים שלי עוד דקה.
חנין זועבי: אז אני חושבת, אני לא מקבלת דו"ח שכאשר הוא נותן לי רק התפלגות של נשים וגברים.
חנין זועבי: אני חושבת, אם רוצים לקדם נשים, אז צריכים גם כן לדבר על קטגוריות של נשים.
חנין זועבי: נשים ערביות.
חנין זועבי: ואם מדברים על נשים ערביות ועל ממוצע של עוני, 50%, אז כאשר הנשים הערביות מתקדמות בעבודה, ממוצע העוני הזה יורד מ- 50% עד 16%.
ציפי חוטובלי: חברת הכנסת חנין זועבי, אני חושבת שההערה נרשמה.
חנין זועבי: לכן אני חושבת אולי להתייחס, כל המשרדים יתייחסו לנקודה של ייצוג נשים ערביות ואני מבקשת.
ציפי חוטובלי: חברת הכנסת חנין זועבי, הרי את ביקשת דיון מיוחד בנושא הזה, אז יש לנו.