GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יצחק אהרונוביץ': אני אטפל בזה בצורה הכי חמורה שיכולה להיות, אם בית המשפט יחליט והוא הטריבונל המתאים.
יצחק אהרונוביץ': לבוא עם פירושי החוק לגבי שירות בתי הסוהר ולגבי המשטרה, ניסו לפרש את החוק.
יצחק אהרונוביץ': יכול להיות שתחליטי שיש כאן מקום לשינויי חקיקה, וזה גם בסדר.
יצחק אהרונוביץ': לשם כך יש את כנסת ישראל ורוצים לשנות, יבואו אל הוועדה, יגישו הצעות חוק פרטיות, הצעות חוק ממשלתיות, כל פתרון יכול להיות, אבל אלה הסמכויות שקיימות היום.
יצחק אהרונוביץ': אי אפשר להתערב בכל משפט.
יצחק אהרונוביץ': אלה ההנחיות, אלה הפירושים, כך נציגי המשטרה, שירות בתי הסוהר, משרד המשפטים.
יצחק אהרונוביץ': אני מוחה על כך.
יצחק אהרונוביץ': אני אומר שזה לא הגון.
יצחק אהרונוביץ': אם רוצים לקחת את המקרה הזה ולשים אותו על השולחן, זה בסדר, אבל להציג גם את הצד של המשטרה.
יצחק אהרונוביץ': אם רוצים פירוש לגבי החוק של חיפושים, זה נושא שצריך לדון בו, לקחת אותו, לפתח אותו ולראות אם יש שינויים, כן או לא, ואת זה נעשה.
ציפי חוטובלי: אדוני השר, אני רוצה לומר לך בהמשך לדברים שאתה אומר כאן שלא הייתה כאן שום מטרה להשתלח במשטרה אלא בדיוק להפך.
ציפי חוטובלי: זה שאתה מציין מה נעשה לשוטרים, עם כל הכבוד, ובאמת, צריך לגנות כל דבר רע שנעשה נגד כל אדם שממונה על אכיפת החוק, אבל יש כאן בעיה אחרת.
ציפי חוטובלי: יש גם אנשים שהם עצורים על רצח, על אונס, על אלף עבירות חמורות וזה לא שולל מהם את הזכויות שלהם כעצורים.
יצחק אהרונוביץ': את קבעת כבר עובדה ששללו?
יצחק אהרונוביץ': מדבריך אני שומע כאילו את בית המשפט.
ציפי חוטובלי: אני אומר לך מה נאמר.
ציפי חוטובלי: אני אומר לך מה אני שמעתי כאן מכל נציגי המשטרה.
ציפי חוטובלי: שמעתי דבר אחד והוא היה אחיד: לא אמרתם שלא היו דברים מעולם, לא יעלה על הדעת, אלא אמרתם דבר אחר.
ציפי חוטובלי: אמרתם שזה ניתן לכם בסמכות וברשות.
ציפי חוטובלי: זה מה שאמרתם.
ציפי חוטובלי: לא הזדעזעתם מהמציאות בה בחורה בת 12, אומרים לה לפשוט את בגדיה, אלא אתם פשוט אמרתם שמותר לכם על פי חוק.
ציפי חוטובלי: אתה, אדוני, מר כהנא, אמרת אפילו שזה דבר שנעשה כדבר שבשגרה עם כל עצור מטעמים שפירטת, מטעמים שהחוק פירט.
יצחק אהרונוביץ': מה היא מאשרת?
יצחק אהרונוביץ': לא הבנתי.
יצחק אהרונוביץ': מה היא אישרה?
ציפי חוטובלי: היא אישרה שחיפוש גופני על אדם בעירום חלקי, הוא דבר שנעשה כחלק מהסמכויות שהוקנו למשטרה.
ציפי חוטובלי: הם לא אמרו שלא היו דברים מעולם.
ציפי חוטובלי: הוויכוח כאן הוא לא ויכוח עובדתי האם היה או לא היה ולכן לא צריך בית משפט.
ציפי חוטובלי: הדיון שלנו לדעתי מתחיל בדיוק במקום בו אין ויכוח עובדתי בינינו.
ציפי חוטובלי: מאחר שאין ויכוח עובדתי בינינו, אנחנו שמים כאן על השולחן הזה של הוועדה דבר אחד לדיון והדבר הזה לדיון דורש תיקון.
ציפי חוטובלי: התיקון הוא שכאשר מדובר בנערות, בקטינות, בנשים צעירות, מה הדין לגביהן?
ציפי חוטובלי: אני חושבת שראוי לנהוג ברגישות יתרה ולא שמעתי שהחוק כביכול נוגע לכך ולא ראיתי שבנהלים בפועל יש רגישות יתרה בעניין הזה.
ציפי חוטובלי: זה עיקר הדברים.
ציפי חוטובלי: לא היה ויכוח עובדתי, לא הייתה כאן התנצחות, הן לא אמרו שהוא עשה לי כך ואלה לא אמרו לא עשינו ולא היה מעולם.
ציפי חוטובלי: אתם אמרתם במפורש, ואתה אפילו נתת חיזוק ואמרת שבמחוז ש"י יש בעיות מיוחדות ואפילו נתת כתובת למחוז משטרתי בו התחושה היא שיש עימות בין עצורים לבין חוקרי המשטרה ואתם מרגישים מאוימים.
ציפי חוטובלי: זאת לדעתי המסקנה מהדיון הזה.
ציפי חוטובלי: לכן אני חוזרת ואומרת שהדיון הזה בעיניי מחזיר אותנו לשאלה איך אנחנו מכבדים את כבודן של נערות ישראל.
יצחק אהרונוביץ': כבודן של נערות ישראל ושוטרי ישראל.
ציפי חוטובלי: שוטרי ישראל, בוודאי אבל אני יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה.
ציפי חוטובלי: אתה השר לביטחון פנים, אתה אמון על שוטרי ישראל ואני אמונה על נערות ישראל.
ציפי חוטובלי: יש חלוקת עבודה.
ציפי חוטובלי: בסופו של דבר הדרך לפתור את זה צריכה להיות בשיתוף פעולה כי אני לא חושבת שאתם חולקים עלי אלא שאתם אומרים שהמחוקק נתן לכם סמכויות ואתם משתמשים בהן.
ציפי חוטובלי: אתם אומרים לא ברשעות, לא ברוע לב, אין בעיה, אתם עושים את הדברים שלכם.
ציפי חוטובלי: מבחינתי, אפילו נניח שזה בתום לב, אבל בסוף הפגיעה בבנות היא אנושה.
ציפי חוטובלי: אני בעד שהמשך הדיון הזה יהיה בהעברת הנהלים גם של שירות בתי הסוהר וגם של המשטרה.
ציפי חוטובלי: אחר כך אנחנו נשב עם הנציגות שהן מומחיות לכל הנושא של תקיפה מינית ונראה איפה אפשר לשפר את זה, בלי לפגוע בעבודת המשטרה.
ציפי חוטובלי: תאמינו לי, לא ייגרם שום נזק לעבודת המשטרה.
יצחק אהרונוביץ': גם משרד המשפטים.
ציפי חוטובלי: גם משרד המשפטים.
ציפי חוטובלי: באמת, המטרה שלנו היא אחת, שבכל מה שנוגע לנערות צעירות, במיוחד בנות שמגיעות מהמגזר הדתי, שתהיה יותר רגישות.
ציפי חוטובלי: זאת המטרה של הדיון הזה ואני חושבת שהמטרה מקובלת.
ציפי חוטובלי: מקובלת עליך כבוד השר?
יצחק אהרונוביץ': מה שאת מחליטה.
ציפי חוטובלי: לא, אל תגיד לי כך.
ציפי חוטובלי: אני שואלת אותך.
ציפי חוטובלי: אני שואלת אם הצלחת להבין איפה אנחנו לא חלוקים.
יצחק אהרונוביץ': אמרתי, אם צריך לשנות, אם צריך לתת את הרגישות, אני אתך.
יצחק אהרונוביץ': אם צריך להטיח במשטרה, אני נגדך.
יצחק אהרונוביץ': לכן אני מסכים לסיכום.
ציפי חוטובלי: אני שמחה לפתוח את הישיבה החגיגית הזאת שהיא ישיבה משותפת לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת עם הוועדה לקידום מעמד האישה, זה לא קורה כל יום.
ציפי חוטובלי: אנחנו מציינים עשור להחלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם, לשלב נשים בכל תהליך מדיני שמדינה כלשהי מקיימת.
ציפי חוטובלי: היוזמה לישיבה החשובה הזאת, מי שיושבת כאן לשמאלי, חברת הכנסת עינת וילף, אנחנו שולחים רפואה שלמה לחבר הכנסת צחי הנגבי, יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, שנקע את הרגל ולכן הוא לא מנהל אתנו כאן את הדיון במשותף.
ציפי חוטובלי: אנחנו בטוחים שהחברים משתי הוועדות, גם הוועדה לקידום מעמד האישה וגם ועדת חוץ וביטחון, שחלקם חברים חופפים, יוכלו למלא ולהשלים את החסר.
ציפי חוטובלי: בפתח הדברים, אני רוצה להגדיר את מטרת הדיון שלנו.
ציפי חוטובלי: הדיון שלנו היום לא רק בא לציין החלטה היסטורית של מועצת הביטחון של האו"ם, אלא יש לו גם תפקיד.
ציפי חוטובלי: התפקיד הוא היישום הישראלי של אותה החלטה.
ציפי חוטובלי: מה למדנו אנחנו, כמדינת ישראל, בכל מה שנוגע לשילוב נשים בתהליכים מדיניים, זה יכול להיות בוועדות, זה יכול להיות במציאות של תהליך משא ומתן ומינוי צוותים, זה יכול להיות בקביעת מדיניות ואסטרטגיה, כל התחומים האלה הם תחומים שבהם צריך לראות שיקוף של אותה החלטה של מועצת הביטחון של האו"ם.
ציפי חוטובלי: נמצאת אתנו כאן חברת הכנסת אתי לבני, חברת הכנסת לשעבר.
ציפי חוטובלי: אתי לבני, יש לך את הזכות להיות חתומה על תיקון של חוק שווי זכויות האישה.
אתי לבני: יחד עם יולי תמיר.
ציפי חוטובלי: יחד עם חברת הכנסת יולי תמיר.
ציפי חוטובלי: החוק הזה בעצם קבע, בשנת 2005, חמש שנים אחרי החלטת מועצת הביטחון של האו"ם, אני מקריאה לכם מנוסח החוק, זה סעיף 6.ג.1.
ציפי חוטובלי: שתוקן ב- 2005: בוועדה ציבורית ובצוות שמינו הממשלה, ראש הממשלה, שר, סגן שר או מנהל כללי של משרד ממשלתי, יינתן ביטוי הולם בנסיבות העניין לייצוגן של נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה.
ציפי חוטובלי: בסעיף מוגדר כי צוות הנו ועדה או גוף אחר שהוקם לשם עיצוב מדיניות לאומית, בכל נושא, לרבות בנושא חוץ וביטחון או לשם מניעה, ניהול או פיתרון של סכסוך מדיני, או בינלאומי, לרבות ניהול משא ומתן ובכלל זה לקראת חתימה על הסכם ביניים או חוזה שלום.
ציפי חוטובלי: מדובר בנוסח חקיקה שהוא לכאורה מאוד ברור, שלצערנו הרב, רק לאחרונה, שהוקם צוות הבדיקה, צוות ועדת טירקל, חקירת אירועי המשט, ראינו עד כמה יש פער בין חקיקה לבין מציאות.
ציפי חוטובלי: אנחנו שמחים לכבד כאן, שלום לרוברט סרי.
ציפי חוטובלי: I am very honored to have here Mr.
ציפי חוטובלי: Robert Serry.
ציפי חוטובלי: Would you like to introduce yourself.
ציפי חוטובלי: I will say it in Hebrew.
ציפי חוטובלי: תפקידו הוא מתאם הפעולות המיוחד של האו"ם לתהליכי השלום במזרח התיכון.
עמיר פרץ: זה תפקיד עם עתיד מבטיח, עד שיהיה שלום.
ציפי חוטובלי: Mr.
ציפי חוטובלי: Amir Peretz is saying that since the peace is not very close you can have many years in … Robert Serry: It’s not what I want.
ציפי חוטובלי: האמת היא שמאחר ובאמת אנחנו, אני רוצה כבר עכשיו לומר, יש כאן הרבה מאוד ארגונים שהגיעו מכל הקשת הפוליטית, הדיון הזה הוא לא דיון פוליטי.
ציפי חוטובלי: הדיון זה הוא לא עוסק בפתרון הסכסוך, הוא לא עוסק בהאם צריך לנהל את הסכסוך כך או אחרת.
ציפי חוטובלי: הדיון הזה עוסק במעמדן של נשים בייצוג מדיניות החוץ של מדינת ישראל, בקבלת ההחלטות, בכל הנושאים החשובים שנמצאים על סדר היום המדיני הלאומי שלנו.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לפנות כרגע לחברת הכנסת עינת וילף שהיא יוזמת הדיון, לומר דברי פתיחה.
עינת וילף: זה אכן משמח שהדיון הזה התקיים, הוא החל כרעיון ראשוני בבית קפה ואני שמחה במיוחד על השילוב המיוחד הזה שבין ועדת חוץ וביטחון לבין הוועדה למעמד האישה ובמיוחד הדיון בחוק הזה ובחקיקה בישראל וביישום שלה.
עינת וילף: אני רוצה רק להגיד שני דברים, אני חושבת שקודם כל החשיבות של החוק והבקרה שהכנסת מקיימת בתפקידה על יישום החוק, הוא קודם כל דבר שהוא נכון כשלעצמו.
עינת וילף: בלי להצדיק את זה בשום סיבה אחרת, זה פשוט נכון שבכל מקום, ככל שאנחנו רואים את עצמנו כחברה פתוחה יותר, מתקדמת יותר, נראה נשים במוקדים של קבלת החלטות ודיונים וחשיבה על נושאים שהם קריטיים לעתידה של ישראל.
עינת וילף: מעבר לכך, במיוחד בתקופה הנוכחית, שהאתגרים שעומדים בפני מדינת ישראל הם כבר מזמן לא מוגבלים רק לאתגרים ביטחוניים מלחמתיים קלאסיים, הם עוסקים בזירה הבינלאומית, בזירה המשפטית, שאלות הדה-לגיטימציה, אלו דברים שמחייבים חשיבה אחרת, לא רק להסתכל דרך קנה הרובה והניסיון הצבאי.
עינת וילף: לכן גם מטריד אותי שברמה הגבוהה ביותר של קבלת ההחלטות במדינת ישראל היום, הקבוצה היא מאוד סגורה ומאוד גברית ואני חושבת שכשאנחנו מסתכלים על האתגרים שישראל עומדת מולם, זה לא בריא ולא נכון שאנחנו לא רואים נשים במוקדי ההחלטות.
עינת וילף: גם התבקשתי בשם יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, להתנצל על כך שהוא לא יכול לבוא, הוא באמת נתן את ברכתו וסייע מאוד בכך שיש את הדיון המיוחד והמשותף הזה והוא כמובן נותן את ברכתו לנושא עצמו.
ציפי חוטובלי: אנחנו נפתח במצגת.
ציפי חוטובלי: בגלל שיש לנו כאן נציגות מיוחדת, שליח של האו"ם, אני חושבת שאולי אתה האיש הכי נכון להציג בעצם את הדברים בשם הארגון שאנחנו כרגע מציינים עשור להחלטה הזאת.
רוברט סרי: Thank you.
רוברט סרי: Well first of all Madam Chair and also Anat Wilfe, I think it was your initiative to invite me here.
רוברט סרי: Thank you so much for inviting me here.
רוברט סרי: I really consider this to be an honor, an honor also then to address your meeting to mark ten years since the adoption of Resolution 1325 by the United Nations Security Council.
רוברט סרי: Well, that Resolution which was adopted by a consensus was, I think, a historic decision.
רוברט סרי: It embodies the principle that advancing the cause of women, peace and security must be integral to peace making, to peace keeping and to all peace building efforts in conflict zones throughout the world.
רוברט סרי: Now I know that this is of great relevance in Israel, a country that has been suffering conflict for al of its history.
רוברט סרי: The Knesset and the State of Israel are notable in terms of representation of women in politics.
רוברט סרי: Israel was the third country in the world to be led by a female Prime Minister, Golda Meir and in 2010 women’s parliamentary representation was 18% which is significantly higher than the regional average and on a par with that of the U.S.
רוברט סרי: Congress.
רוברט סרי: I know, of course, that here there are many voices here in Israel who speak of the challenge and further increasing the participation of women in public life, and as well in critical issues of peace and security.
רוברט סרי: In this respect I would like to commend the Knesset and its members for the important amendment to your law passed in 2005 that stipulates that adequate representation will be given to women from various groups in the population in public committees or teams nominated by the government.
רוברט סרי: This legislative act should be a role model for other countries and I draw much encouragement from it.
רוברט סרי: This is something we at the United Nations are taking very seriously in our work as mandated by Resolution 1325.
רוברט סרי: While we have a long way to go we are working on our side to nurture women mediators in our ranks and to ensure availability of gender expertise and sensitivity in mediation processes.
רוברט סרי: The creation of UN Women, not so long ago actually, a new UN body that will bring together disparate parts of the UN system to focus exclusively on gender issues, led by the former President of Chile, Michelle Bar…, is an important step towards achieving these goals.
רוברט סרי: Meanwhile on the ground, envoys like myself and let me admit, too few of my people are actually women, envoys like myself are instructed to do everything we can to enhance the participation of women in peace processes.
רוברט סרי: In this respect let me draw an obvious point to your friendly attention.
רוברט סרי: By my reckoning there are no women in the Israeli team assembled to support negotiations with the Palestinians at this moment.
רוברט סרי: This, by the way, is something you and the Palestinians have in common at this moment.
רוברט סרי: It is wall to wall men on both sides.
רוברט סרי: I think this is something that an open and dynamic society like Israel which is in many ways a model for the entire region in the empowerment and advancements of women and their political participation, something maybe you wish to address.
רוברט סרי: Let me also say more broadly that we are at yet another very important moment in the effort to resume peace negotiations between Israel and the Palestinians and reach an agreement.
רוברט סרי: I urge you all not to underestimate the importance of Israel’s actions on the ground in determining whether or not this will happen, and the crucial importance of empowering your partners on the other side.
רוברט סרי: Should negotiations resume, as I very much hope they will, everyone will gain if women are at the peace table, not because the presence of women guarantees that an agreement will be achieved, but because their absence would probably mean that certain issues are not taken into account in peace negotiations, important constituencies are not heard and valuable tools for peace building are not used.
רוברט סרי: I believe women can bring an added value to the negotiation table that will be conducive to success, but beyond this it is also a matter of principle that such a large part of the population takes part in processes with immense importance for its future.
רוברט סרי: There are plenty of exceptional women on both sides that could take part in the current negotiations and I hope this will happen.
רוברט סרי: I will be carrying the same message to the Palestinians of course.
רוברט סרי: In fact this may just be one issue on which at least one half of the population on both sides will instantly agree with me.
רוברט סרי: In that spirit allow me to wish you well and to wish for all the Israelis the blessings of security and peace.
רוברט סרי: Thank you very much.
רוברט סרי: ….
רוברט סרי: How many female representatives are in the Security Council?
ציפי חוטובלי: אני רוצה לברך את יושבת-ראש האופוזיציה, חברת הכנסת ציפי לבני, שהגיעה לכבד אותנו בנוכחותה.
ציפי לבני: וראש צוות המשא ומתן עם הפלסטינים בעבר.
ציפי חוטובלי: בעבר, כן.
ציפי חוטובלי: אז היתה לנו פעם נציגות נשית.
ציפי חוטובלי: אמרו לי כאן לא לדבר על זה שחשוב שתהיה אישה נציגה בצוותי המשא ומתן, אמרו לי שלא יחשבו שאני תופרת לעצמי תפקיד.
ציפי חוטובלי: אז אין חשש, אל תדאגו, אני לא חוששת שישלחו אותי לנהל את המשא ומתן עם הפלסטינים.
ציפי לבני: אני אבל הייתי מתחילה במשא ומתן, אחר-כך צוות משא ומתן, ואז גם, יש עוד.
ציפי חוטובלי: הקדמתי ואמרתי שאנחנו באמת לא נשתמש בוועדה הזאת כמקום להשמעת עמדות פוליטיות.
ציפי חוטובלי: גם עמדותיי בנושא המשא ומתן ידועות ואני חושבת שראוי שאנחנו נייחד את הדיון הזה לדיון של קונצנזוס בחשיבות שילובן של נשים בתהליכי קבלת ההחלטות בכל מה שנוגע למדיניות חוץ וביטחון של מדינת ישראל.
ציפי חוטובלי: אני רוצה, לפני שאנחנו מתחילים כאן את הדיון הפתוח, יש הרבה מאוד אנשים שהגיעו לכבד אותנו בנוכחותם, אני רוצה קודם שנציג את המצגת.
רונית תירוש: אני מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל-אביב ומעמותת איתך מעאכי, משפטניות למען צדק חברתי.
רונית תירוש: אני ביחד עם עו"ד ענת טהון אשכנזי, נציג קצת את ההחלטה ואת היישום שלה בישראל.
רונית תירוש: לפני עשור ויום התקבלה החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם.
רונית תירוש: ההחלטה קוראת למדינות העולם ולכל השחקנים הנוספים, לרבות ארגונים לא ממשלתיים והאו"ם עצמו, לפעול לשיתופן של נשים בקבלת החלטות הנוגעות למניעת סכסוכים מזוינים ולפתרונם.
רונית תירוש: אלמנט נוסף של ההחלטה הוא קריאה למדינות בעולם להידרש לפגיעות ולפגיעויות מיוחדות של נשים ונערות במצבי קונפליקט אלים.
רונית תירוש: הוועדה הזאת, הישיבה הזאת היא משותפת, כפי שאמרה חברת הכנסת חוטובלי לשתי ועדות כנסת וזה כיוון שזאת לא החלטה שהיא בענייני נשים בלבד, זאת החלטה, אפשר לקרוא לה טולסטויאנית, זאת החלטה על מלחמה ושלום.
רונית תירוש: זה מה שאומרת החלטה 1325.
רונית תירוש: כלומר, זאת לא החלטה של העדפה מתקנת שקוראת לעשות מקום ככה לנשים, לעשות אתן איזה חסד, לנשים שאין להן קול, אלא התפישה היא שבלי להגן על נשים מפני הפגיעות הייחודיות להן ובלי שנשים יהיו חלק מהמשא ומתן לפתרון הסכסוך, לא יהיה הסדר בר קיימא.
רונית תירוש: אני רוצה לצטט את הנשיא אובמה שאמר לפני כמה ימים – Countries are more peaceful and prosperous when women are accorded full and equal rights and opportunities, when those rights and opportunities are denied, countries often lag behind.
רונית תירוש: בעצם, מה שהוא אומר, זה שלא יהיה שיקום אמיתי של אוכלוסיות שיוצאות מסכסוך, כי בלי אוכלוסייה בריאה, בלי משפחות שיש להן דרך לצאת מפוסט טראומה, בלי קהילות מאוחות שיש להן כלים לצאת מהריסוק שסכסוכים מזוינים עושים, האלימות תתפרץ, הסבל והניכור והעוינות יימשכו וההחלטה הזאת גם מבטאת את התובנה שמשא ומתן נטול נשים, הוא פשוט משא ומתן פחות טוב.
רונית תירוש: אנחנו, לצערנו, רואים וזה לא בשביל לעשות את זה פוליטי, זה ההיסטוריה מדברת, שהרבה מהמשא ומתן שמתנהל עם אויבינו נעשה כמו שני מונולוגים בחשכה, כיפוף ידיים, מי יבטל יותר, כמה ערבויות, כמה מינימום ערבויות אני צריך לתת כדי שאחר-כך אני אוכל לא לקיים אותן ומדינות העולם לא ייכעסו עלי.
רונית תירוש: אני חושבת שהמונח הזה, משא ומתן, משא זה לסחוב חלק מהמשא של האחר, לשאת את משקלו, להכיר בזווית שלו, בסיפור שלו, זה משא.
רונית תירוש: מתן, זה לא רק לתת חסדים ופירורים בשוליים, אלא ממש במקומות בעלי ערך עבורנו.
רונית תירוש: ונשים יביאו אתן למשא ומתן את האפשרות לזהות את הצרכים והציפיות של היריב המר ביותר, את האפשרות לשים בצד את משחקי הכבוד והאיזונים הלא קדושים של כמה אתה הרגת לי וכמה אני הרסתי לך, להתעלות על כל זה ולדבר.
רונית תירוש: אנחנו יודעים שאת זה נשים עושות כל יום, מצפים מהן מגיל צעיר לוותר לאחים שלהן, לטפל בהם, להסיג את רצונותיהן מפני רצונם של אחרים, הן מטפלות בהורים, בילדים, בבני זוג וזיהוי צרכים ובניית הסכמות זה תפור על נשים.
רונית תירוש: במובן הזה, ההחלטה הזאת היא כמעט איך לא חשבו על זה קודם.
ציפי חוטובלי: ד"ר תירוש, אני רק רוצה למקד אותך באמת למקרה הישראלי.
ציפי חוטובלי: תראי, מה שאת אומרת זה נוגע לכישורים המיוחדים שנשים מביאות איתן לשולחן המשא ומתן.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שמה שאמר כאן חברנו, רוברט סרי, הוא באמת נכון.
ציפי חוטובלי: קודם כל, הבעיה האמיתית היא שיש לנו 50% מהאוכלוסייה שלא מיוצגת בשיח אולי הכי מרכזי והכי חשוב שמעצב את המדיניות של מדינת ישראל.
ציפי חוטובלי: אז אני רוצה שנדבר כרגע על המצב בישראל.
רונית תירוש: אז אתמול קראנו במאמר בהארץ של מר רוברט סרי, I'm quoting your article from yesterday, שמבחינת נתונים בישראל, קודם כל בעולם תהליכי שלום שהתנהלו בעולם בשני העשורים האחרונים, רק אחת מכל 50 הנשים שחתמו על הסכמי השלום היא אישה, רק אחת מכל 13 חברים בצוותי משא ומתן היא אישה.
רונית תירוש: בשנים שבהן מנסים ישראל והפלסטינים לנהל משא ומתן, קרוב ל- 20 שנה, רק חמש נשים פלסטיניות ושתי נשים ישראליות נמנו על הצוותים.
רונית תירוש: אז אם אנחנו מגיעים לישראל, מחקר שיצא השבוע מאוניברסיטת MIT, שבודק גם את מה שקורה בישראל, מוצא שההחלטה הזאת לא מיושמת מספיק.
רונית תירוש: ממשלות ישראל לא עושות Outreach למצוא את הנשים האלה, לראות, ויש נשים מוכשרות ורק לפני חודש וחצי בג"צ אמר – הטענה שאין מספיק נשים מתאימות היא טענה בעייתית ואנחנו תכף נשמע על זה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להדגיש לגבי הנקודה הזאת.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהוועדה לקידום מעמד האישה צריכה לפעול ביחד עם היועצת לענייני נשים של משרד ראש הממשלה, בקשר לבניית מאגר נשים.
רונית תירוש: הממונה על קידום מעמד האישה.
ציפי חוטובלי: הנה ורד סוויד נמצאת כאן, יפה מאוד.
ציפי חוטובלי: לוורד היתה יוזמה מרשימה ביותר שאני רוצה לומר שאנחנו ניתן לך את כל הגיבוי המערכתי שלנו.
ציפי חוטובלי: את דיברת על יוזמה כללית של יצירת מאגר שמות שהוא רב תחומי.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שבתחום המדיני צריך לייצר קאדר של שמות שאפשר יהיה להשתמש בו בבוא היום, כדי שאף אחד לא יאמר אין נשים שמתאימות.
ציפי חוטובלי: אנחנו מדברים על כישורים מדיניים, כישורים שמגיעים ממשרד החוץ, כישורים שקשורים אולי לרקע משפטי.
ציפי חוטובלי: יש הרבה מאוד כישורים שיכולים לשמש בנושא הזה של משאים ומתנים ואני חושבת שכדאי שמהוועדה הזאת תצא קריאה לייצר את אותו מאגר שמות נשיים שיוכלו להתאים לצורך המטרה הזאת.
רונית תירוש: ואני כבר אסיים ואני אעביר את השרביט לעו"ד טהון אשכנזי, אבל אני אגיד שבהקשר הזה אחד הדברים שהמחקר מ- MIT אומר, זה שברגע שאנחנו ב- ש.ג.
רונית תירוש: למשא ומתן שואלים האם יש לך צבא, האם היית בצבא ונשים כל הזמן מקבלות את השאלה הזאת, את לא שירתת, את לא מבינה, את לא היית בכירה, את היית מזכירה של המפקד, אז בעצם מה שאנחנו עושים זה לגיטימציה דה-פקטו של אלימות.
רונית תירוש: אז כל עוד נשים לא מהוות איום דה-פקטו, כקבוצה, איום ביטחוני במובן המסורתי של ביטחון, אז הן לא נכנסות.
ציפי לבני: וכל עוד הן לא מהוות איום פוליטי, לא מכניסים אותן.
ציפי לבני: זאת המציאות.
רונית תירוש: אני אסיים ואומר שהרבה מאוד, יותר מ- 100 מדינות בעולם, עשו מה שנקרא National action plan, תוכנית לאומית ליישום החלטה 1325.
רונית תירוש: כנסת ישראל היתה הראשונה שקלטה את ההחלטה לחוק ועל כך יישר כוחה.
רונית תירוש: אבל היום, מה שהתפקיד שלכם כחברי כנסת וכאנשים בממשלה, אני קוראת לכם לפעול לניסוח תוכנית פעולה לאומית שבה יהיו אינדיקאטורים כמותיים, יהיו לנו מספרים התחלתיים, מה שנקרא Benchmark בשפה המקצועית, יהיו יעדים, יהיו תחנות חומש ועשור ו- 15 ו- 20, שאנחנו נוכל לראות בדיוק מה קורה, כמה תקציבים אנחנו משקיעים, מה התהליכים של פעילות מנהלית שאנחנו מפתחים.
רונית תירוש: בעניין הזה, יש לכם הרבה עבודה שאנחנו בארגונים האזרחיים מצפים מכם לעשות.
רונית תירוש: דבר אחרון אחרון חביב, מלחמה ושלום זה עניין אנושי כללי.
רונית תירוש: הוא לא עניין גברי או נשי.
רונית תירוש: לנשים יש לא רק כוח ותבונה לתרום ליישוב הסכסוך, יש להן גם אחריות לעשות את זה ולהשמיע את כולן.
רונית תירוש: הנשים הישראליות משדרות שוב ושוב שיש להן מה לומר והן רוצות להשפיע – בעיתונות, בארגונים אזרחיים, בצבא, אנחנו צריכות אתכן בשביל לעשות את זה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להעביר כרגע את זכות הדיבור לחברי הכנסת שהגיעו לכאן, יש כאן בהחלט ייצוג מאוד מרשים.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לומר שאחרי שנשמע כמה מחברי הכנסת, תהיה אפשרות גם לכם, מי שישמיע עכשיו את דברו וגם לארגונים שהגיעו, לשאול את רוברט שאלות.
ציפי חוטובלי: הדוברת הראשונה שלנו תהיה יושבת-ראש האופוזיציה.
ציפי חוטובלי: חברת הכנסת ציפי לבני, אולי תשתפי אותנו מניסיונך, כמי שישבה שם ותאמרי מה לדעתך החסמים המרכזיים היום, שעומדים בפני נשים, כדי להגיע למקום הזה.
ציפי לבני: קודם כל, אני מאוד שמחה על קיומו של הדיון הזה, נמצאת כאן גם חברת הכנסת לשעבר אתי לבני ועוד חברות שעזרו בזמנו לקדם את החקיקה הזאת, שהתחילה באמת מעבר לים, אבל זאת החקיקה הכי רלוונטית בעצם לענייננו.
ציפי לבני: לא מקובלות עלי כמה הגדרות יסוד ואני שמחה עם הפתיח שדיבר על מלחמה ושלום, כי במשך זמן רב הייתי צריכה להיאבק על זכותן של נשים לעשות את מה שעוד פחות מובן מזכותן להשתתף בתהליך שלום, וזה לקבל החלטות גם בנושאי ביטחון ובמאבק הזה, זה המאבק להיות בחדר קבלת ההחלטות, כי ההחלטות שמקבלים מלחמה ושלום נוגעות לחיים של אזרחי המדינה הזאת, גברים ונשים כאחד, הילדים שלנו, הבנים והבנות, וזכותן של נשים לקבוע את עתידן והכוח הוא כוח פוליטי, קודם כל, מפה אנחנו מתחילים.
ציפי לבני: ולכן, כשאמרת שאין להן את הכוח הצבאי או הפיסי או הביטחוני, התרגום הוא תרגום של כוח פוליטי, כדי לקבל החלטות במדינת ישראל.
ציפי לבני: והעניין הזה שהאישה מטפלת והגבר מקבל את ההחלטות על הביטחון, לא מקובל עלי, לא ברמה האישית ולא ברמה הקולקטיבית במדינת ישראל.
ציפי לבני: ולכן, המאבק הזה הוא מתחיל בהבנה, קודם כל שלנו הנשים, שאנחנו יכולות ואמון הציבור שזה לא רק זכות אלא ההחלטות האלה הן החלטות לטובת החברה בישראל.
ציפי לבני: ומכאן, אני נכנסתי לפוליטיקה ממש ברמה האישית, אני נכנסתי לפוליטיקה קודם כל כאם, כדי לקבוע את עתידם של הילדים שלי ושל הנכדים שלי ושל בניהם וילדיהם אחריהם, מתוך דאגה עמוקה ומתוך רצון להשתתף בקבלת ההחלטות הזאת והרצון שלי להיכנס לפוליטיקה נבע אפרופו הסדרי השלום הראשונים, הסכמי אוסלו, מתוך רצון להוביל את אותו הסדר על-מנת שייצר כאן חיים שהם חיים שהם גם ערכיים ברמת התוכן הפנימי וגם בטוחים ברמת העתיד והמחשבה שגבר, יש לו Say גדול יותר בנושאי ביטחון ולאישה פחות, לא מקובלת עלי.
ציפי לבני: ואני חושבת ומאמינה שגם הוכחתי את זה.
ציפי לבני: ולכן, אין ספק שכל תהליך שלום הוא לא רק שיחות על זכויות חברתיות, וגם הדברים האלה צריכים להיאמר וכשאני מתייחסת להסכם השלום העתידי בינינו לבין הפלסטינאים, הסדרי הביטחון יכולים להיות ה- Deal maker וה- Deal breaker.
ציפי לבני: הם יכולים להיות אלה שייצרו את ההסדר הנכון ואלה שאולי ימנעו אותו.
ציפי לבני: ומניסיוני, לעתים דווקא לובשי המדים הם אלה שמסתכלים על העניין בהיבט צר ותפקידם להיות בחדר ולבטא את אותו היבט, ותפקידם לשתף את מקבלי ההחלטות בהיבטים הצבאיים, בהיבטים הביטחוניים, ההשלכה של כל החלטה, האם נוכל להגן על המדינה מגבולות כאלה ואחרים, והאם לטווח הארוך זה סיכון ביטחוני או תועלת.
ציפי לבני: זה תפקידם של לובשי המדים.
ציפי לבני: אבל כשאני מדברת על מקבלי ההחלטות, התפקיד שלנו כמקבלי החלטות זה לאסוף את אותה אינפורמציה, את אותו מידע, לקיים את אותו דיון עם לובשי המדים ובעיני גם נשים צריכות להיות ביניהם, אבל בהנחה שכרגע אנחנו נמצאים עם לובשי מדים ברמות בכירות גברים ולקבל עוד היבטים שונים שקשורים לתהליך, מדיניים ואחרים, בינלאומיים, ובסך-הכל לקבל את ההחלטה הטובה ביותר לעתיד החברה בישראל.