GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דב חנין: כל אחד מהפרקים פה בדוח הוא למעשה נושא לדיון, שהדוח, כמובן, הוא רק ההתחלה שלו.
דב חנין: הדוח מתאר את המצב הקיים היום, את מפת הבעיות והשאלה הקשה שלפעמים הדוח מרמז עליה אבל בחלק מהמקרים הוא לא מפתח אותה לגמרי, היא השאלה מה האמצעים שאנחנו יכולים לנקוט בהם כדי לשנות את המצב.
דב חנין: ואז "לפרק" את הדוח הזה לשורה של 10-15 נושאים.
ציפי חוטובלי: תתי-נושאים.
דב חנין: בכל אחד מהנושאים נתחיל בתיאור הבעיה ובגיבוש איזושהי תכנית עבודה, גם ברמה שלנו, רמת הכנסת – חקיקה, גם ברמת הממשלה – צעדי מדיניות, וגם ברמה של חברה אזרחית – קמפיינים והתגייסות ציבורית כדי לשנות את המצב הקיים.
דב חנין: האתגר הוא עצום כי למעשה, כמו שאמר חבר הכנסת פרץ, הדוח הזה הוא בעצם תמונת מראה קודרת של החברה הישראלית ובכל בעיה חברתית שיש לנו חפשו את האישה ותראו איפה הבעיה נמצאת ואיפה הבעיה חמורה במיוחד.
דב חנין: לכן, האתגר הוא אתגר מאד מאד גדול, אבל אני חושב שזה אתגר שאפשר לעמוד בו אם נעבוד בצורה שיטתית ומסודרת.
חנין זועבי: קודם כל, אני מברכת על הדוח ואני רוצה להתייחס למה שלא נזכר בדוח, לא למה שנזכר כי אני חושבת שיש לזה משקל כבד.
חנין זועבי: אני גם מדברת בתור ערביה וגם מדברת בתור הקבוצה האחראית כמעט על חצי מהסטטיסטיקה העגומה שנמצאת בדוח.
חנין זועבי: תוציאו את קבוצת הנשים הערביות ואז ישראל אינה בתחתית הרשימות גם מבחינה כלכלית וגם מבחינת ההשכלה של הנשים.
חנין זועבי: הקבוצה האחראית על המצב הזה רוצה לדבר קצת.
חנין זועבי: אם את תשאלי אישה ערביה עד כמה הדוח הזה, שכאילו גם מייצג אותך באו"ם – הוא חייב, הוא אמור לייצג אותך – מייצג את המציאות שלך, היא תגיד שהוא לא כל כך מייצג את המציאות שלי כי חצי מהבעיות שהאישה הערביה נתקלת בהן אינן מוזכרות בדוח.
חנין זועבי: כאשר אנחנו מדברים על אפליה מגדרית, זה לא כל כך תופס לגבי האישה הערביה ואתם הזכרתם בסיכום שהיא סובלת גם מאפליה לאומית.
חנין זועבי: הבעיה של חוק האזרחות, למשל, לא נמצאת פה.
חנין זועבי: הבעיה של הריסת הבתים גם לא נמצאת פה.
חנין זועבי: תשאלי נשים מוואדי ערה על בעיית הריסת הבתים גם בתור אם, לא רק בתור ערביה, והיא תציין את הבעיה הזאת בתור בעיה ראשונה.
ציפי חוטובלי: על איזו הריסת בתים את מדברת?
ציפי חוטובלי: עקב טרור?
אורית זוארץ: לא, בנייה לא חוקית.
חנין זועבי: אי אישור תכניות מתאר.
ציפי חוטובלי: גם המתנחלת מיהודה ושומרון יכולה לטעון את הטענה הזאת.
חנין זועבי: תרשי לי לדבר.
אורית זוארץ: יש כאן הפרת זכויות אדם של נשים, גם של ערביות וגם של מתנחלות.
ציפי חוטובלי: זה לא עניין של נשים או גברים.
ציפי חוטובלי: עם כל הכבוד, זה לא מיוחד לנשים.
חנין זועבי: עם כל הכבוד, אני עכשיו מדברת בתור חברת הכנסת חנין זועבי, לא בתור חברת כנסת אחרת.
חנין זועבי: הבעיה של הריסת בתים היא גם כן בעיה.
חנין זועבי: כאשר את שואלת אותה מה החסם העיקרי בכניסה לשוק העבודה היא לא תגיד לך תחבורה ציבורית, היא תגיד לך שהמגזר הציבורי והמגזר הממשלתי חסומים בפניה כי היא ערביה.
חנין זועבי: הבעיה של חצי מהאקדמאיות הערביות היא שהן לא נמצאות בשוק העבודה.
חנין זועבי: מה נעדר בדוח הזה לגבי הנשים הערביות, שאחראיות עוד פעם על חצי מהסטטיסטיקה, על משקל שהוא הרבה יותר גדול מהמשקל שלהן בתוך אוכלוסיית הנשים – המשקל שלנו הוא 18% - ?
חנין זועבי: אני חושבת שהבעייתיות הנקשרת אלינו היא כמעט חצי מהבעייתיות שהדוח הזה מזכיר.
חנין זועבי: לכן, אני חושבת שהדוח אולי במודע ואולי לא במודע התעלם קצת מהמושג שאתם השתמשתם בו – אפליה מבנית, אפליה פוליטית-מבנית, ולכן התוצאה ההכרחית היתה שהוא התעלם מחצי מהבעייתיות שהאישה הערביה סובלת ממנה בתור אישה.
עמיר פרץ: אני מתנצל, חברת הכנסת זועבי, אבל אני צריך ללכת וזה לא בגללך.
חנין זועבי: אבל אתה מסכים אתי.
חנין זועבי: תגיד שאתה מסכים ותלך.
עמיר פרץ: לעקרון כן.
ציפי חוטובלי: תודה רבה לך, חבר הכנסת עמיר פרץ.
חנין זועבי: את חוק האזרחות אני הזכרתי והחסמים הם לא רק של תחבורה ציבורית אלא חסמים לערבים בכלל להיכנס לתוך שוק העבודה גם במגזר הפרטי, גם במגזר הציבורי וגם במגזר הממשלתי.
חנין זועבי: אני מדברת על חצי אחוז, אם אני לא טועה, מהנשים הערביות שעובדות במגזר הממשלתי.
חנין זועבי: חצי אחוז.
חנין זועבי: למרות חוק ייצוג הולם, חצי אחוז.
חנין זועבי: הסטטיסטיקה הזאת היא הסטטיסטיקה הכי עיקרית והכי רלוונטית לגבי הנשים הערביות והיא נעדרת מהדוח.
חנין זועבי: אני חושבת שההתעלמות מההיבט הפוליטי היא מחסור אדיר ונקודת חולשה אדירה בדוח.
ציפי חוטובלי: אנחנו מתקדמים לשעה 12:30 ואני חייבת לסיים כי יש לי דיון אחר ולכן אני נותנת למאירה את רשות הדיבור ואני אומר דברי סיכום.
עו"ד מאירה בסוק: ראשית, אני רוצה לברך על הדוח, דוח יוצא מן הכלל ואני רוצה להגיד שבתור אחת שהיא ותיקה בוועדה אנחנו בדרך כלל דנים כמעט בכל הנושאים בוועדה, אבל הבעיה המרכזית היא שאנחנו יכולים לדון ופשוט לא קורה כלום.
עו"ד מאירה בסוק: זאת הבעיה המרכזית שלנו וזה כאב הלב הכי גדול.
עו"ד מאירה בסוק: הייתי רוצה להעיר כמה הערות לגבי מספר דברים שאולי אפשר להזיז, למשל ועדות איתור.
עו"ד מאירה בסוק: אולי נעביר בחוק את הנושא ייצוג הולם לנשים.
עו"ד מאירה בסוק: מספיק להגיד את המונח ייצוג הולם אלא להרחיב אותו ולומר ייצוג שוויוני.
עו"ד מאירה בסוק: ועדות איתור של מכרזים יהיו מורכבות מנשים ולא רק אישה אחת בתור קישוט אלא קצת יותר וגם אם יהיה רוב לנשים לא יקרה שום דבר.
עו"ד מאירה בסוק: אין כמעט נשים בוועדות איתור, במכרזים.
עו"ד מאירה בסוק: היו פה הרבה מאד דיונים והממונות עצמן במשרדי הממשלה אמרו שהן בכלל לא יודעות על מכרזים כך שהן בכלל לא מעורבות במכרזים.
עו"ד מאירה בסוק: אם כך יהיה, אולי נשים יתקדמו יותר בנושא שירות המדינה.
עו"ד מאירה בסוק: לנושא פיטורים בהריון אנחנו מקיימות הרבה מאד ישיבות בעניין ובמיוחד מורות מפוטרות, אבל לא קורה כלום בנושא הזה.
עו"ד מאירה בסוק: הן ממשיכות להיות מפוטרות באחוזים יותר גבוהים מהאחוזים הכלליים של פיטורין.
עו"ד מאירה בסוק: ישנו נושא נוסף והוא חוק הסטטיסטיקה או חוק התקציב.
עו"ד מאירה בסוק: אולי אנחנו צריכים לעשות יותר וועדה צריכה לעקוב אחרי החוקים האלה ולבחון למה לא קורה שום דבר בנושא הזה.
עו"ד מאירה בסוק: לכן אני אומרת שהדוח בהחלט מציג לפנינו את המראה ובחוק המזונות של הביטוח הלאומי אנחנו בנעמ"ת ניסינו הרבה פעמים לשנות את החוק הזה אבל ביטוח לאומי, המדינה ומשרד האוצר מגיעים ולא משנים את החוק הזה.
עו"ד מאירה בסוק: אם אין קואליציה, אין סיכוי לחוק הזה לעבור.
עו"ד מאירה בסוק: הדברים האלה לא עוברים.
עו"ד מאירה בסוק: בנושא ביטול תקרת המזונות בחוק הביטוח הלאומי, גם זה לא עובר ולכן המצב שלנו, לצערי, עדיין נשאר כמו הדוח.
נורית צור: דווקא בפקודת הסטטיסטיקה כן חל שינוי.
עו"ד מאירה בסוק: נכון, אבל חל שינוי כשאת באה למחקר.
ציפי חוטובלי: אני אומרת לכם שבנושא הזה, מכיוון שמדובר בעניין חדש יחסית, אנחנו נקיים דיון אחרי שתהיה תקופת הרצה.
עו"ד מאירה בסוק: גם הנושא של השלכות מגדריות בחקיקה הוא נושא מאד חשוב.
עו"ד מאירה בסוק: זה חוק שעבר וזה היה חוק מאד חשוב, אבל אנחנו לא מנצלות את הכוח שלנו בחוק הזה.
ציפי חוטובלי: חברים, לא הכל בדיון אחד.
ציפי חוטובלי: הבטחתי לעורכת הדין מיכל כפרי לדבר, בבקשה, חצי דקה ממש.
עו"ד מיכל כפרי: אני רוצה להעיר כמה הערות אופרטיביות.
עו"ד מיכל כפרי: יש לי תחושה מאד קשה כשאני יושבת כאן כי אני מכירה, כמובן, את עבודת הוועדה הרבה מאד שנים וגם את עבודת השדולה ובאיזשהו מקום יש סטגנציה, אם לא הליכה אחורה מבחינת הנתונים.
עו"ד מיכל כפרי: אני חושבת שאחד הדברים החשובים ביותר הוא ראשית אם הוועדה הזאת יכולה לקיים דיון בנושא של הקמת משרד, מיניסטריון לנושא קידום מעמד האישה ואם אפשר לפנות לגוף המחקר של הכנסת ולהביא בפנינו נתונים ולעשות השוואה מה קורה עם זה בעולם.
עו"ד מיכל כפרי: אני חושבת שמבחינה פוליטית, והכל הוא פוליטי, יוכל הנושא לקדם אותנו הרבה יותר מאשר כל פתרון אחר שיש.
עו"ד מיכל כפרי: שנית, בזמנו היתה קיימת ועדת שרים לקידום מעמד האישה ואני לא יודעת אם היא קיימת גם היום.
נורית צור: יש, יש.
ציפי חוטובלי: לימור לבנת עומדת בראשה.
עו"ד מיכל כפרי: אני הכנתי את התכנית לוועדה הקודמת ואני חושבת שאחד הדברים הטובים הוא גם להזמין לשם, ואת יכולה לפנות לוועדה, וגם להזמין לכאן שרים אבל אם לא שרים, את מנכ"לי המשרד שלהם – זה מה שעשינו אז – כדי לתת דיווח ולחייב אותם.
עו"ד מיכל כפרי: הם יכולים להתחייב בוועדת שרים על העלאת המספרים שם.
עו"ד מיכל כפרי: אני לא יכולה להגיד שכל משרדים הופיעו, אבל אני זוכרת שארבעה-חמישה משרדים הופיעו לחוד לכל אחת מהישיבות ונאלצו להתמודד עם זה.
עו"ד מיכל כפרי: מנכ"ל המשרד היה צריך להתעסק בבעיה הזאת וזה משפיע, זה משפיע ללא ספק.
עו"ד מיכל כפרי: מצד אחד, הפרופיל פה קצת השתנה, זאת אומרת שיש יותר גברים חברי כנסת, אבל עדיין אני חוזרת ואומרת לך שלא זזים, מדשדשים בנתונים.
עו"ד מיכל כפרי: יש לי תחושה ולא שאני יכולה לזכור את הדוח הקודם שהכנו.
עו"ד מיכל כפרי: ..
ציפי חוטובלי: שהוא מאד דומה.
עו"ד מיכל כפרי: שהוא מאד דומה, אם לא יותר גרוע וזה מתסכל.
עו"ד מיכל כפרי: אם סביב השולחן הזה לחלקנו הגדול יש תחושת תסכול, זה הדבר הכי גרוע.
ציפי חוטובלי: תודה על הדברים.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שבעיקר הנקודה המשמעותית היא נושא התקציב.
ציפי חוטובלי: כשאת אומרת משרד אני רואה תקציב.
עו"ד מיכל כפרי: פוליטיקה זה תקציב.
ציפי חוטובלי: זה נראה לי העניין המרכזי בסיפור הזה.
ציפי חוטובלי: סיכום מאד מאד קצר – אני מתנצלת בפני כל מי שלא הספיק לדבר.
ציפי חוטובלי: הדוח הזה הוא בעצם תכנית עבודה לקדנציה לוועדה לקידום מעמד האישה, שלא לומר לתקופה של שתי קדנציות.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שרוב הדברים נאמרו על ידי חברי הכנסת וחבל שהם לא נמצאים כאן.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להודות לחברי הכנסת שכיבדו את הדיון החשוב הזה, לשדולת הנשים שבעצם מרימה לנו את הנקודות, מאירה בפנס את כל המקומות הכואבים.
ציפי חוטובלי: אני מסכימה עם מיכל שיש כאן בעצם חזרה על הנושאים הקלאסיים.
ציפי חוטובלי: על מה דיברנו?
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהחידוש, מבחינתי כיושבת ראש ועדה, היה להביא למודעות את נושא הנשים השקופות.
ציפי חוטובלי: הנשים השקופות הן כל אותן נשות הגירה, נשים שאנחנו לא רגילים לראות אותן בהקשר של נשים וזאת גם בעיה חברתית ישראלית שהולכת ומתגברת בשנים האחרונות בגלל כל המעמד הלא ברור של כל אותם מהגרי ומהגרות עבודה.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שזאת סוגיה שהתחדשה לנו בדיון הזה ומעבר לזה, המיין-סטרים של הנשים עוד לפני שאנחנו מגיעים לבעיות של מגזרים ספציפיים וקיימנו דיון מיוחד בוועדה.
ציפי חוטובלי: אני מניחה שעוד נדון בנושא מגזרים ספציפיים כמו נשים חרדיות ונשים ערביות.
ציפי חוטובלי: יש לנו בעיה שהמיין-סטרים הנשי עדיין לא נחלץ, אל"ף מרצפת הבוץ, המונח החדש שאני מטמיעה היום, לצערי, כי זה מונח שמתאר מציאות שלילית, והדבר השני הוא שגם כשנשים מצליחות לעלות איכשהו בסולם הדרגות, הן לא מקבלות את השוויון הבסיסי ביותר בשכר ובתנאים.
ציפי חוטובלי: אם אני לוקחת על עצמי משימה שננסה אולי לקחת אותה גם כקמפיין ציבורי וגם בשיתוף עם משרדי הממשלה זה את הנושא הזה, שאמור להיות הכי טריוויאלי, נושא של שכר שווה ותנאים שווים.
עו"ד מיכל כפרי: תתחילי אתו במגזר הציבורי.
עו"ד מיכל כפרי: לא צריך ללכת קודם למגזר הפרטי אלא אפשר להתחיל אתו במגזר הציבורי.
ציפי חוטובלי: בוודאי, נכון, נכון, במגזר הציבורי.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שזה מבחינתי הטרגט המרכזי כדי שלפחות הבסיס יהיה בסיס שכר שוויוני ובסיס תנאים שוויוני.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שמכאן שאר הבעיות הן בעיות כבדות משקל שצריך לעסוק בהן אחת לאחת בדיונים.
ציפי חוטובלי: תודה לכולם, היה דיון חשוב ומעניין, יום טוב.
ציפי חוטובלי: משמח אותי לראות כאן את כל נציגי העמותות, ואני מבקשת לומר כמה מילות פתיחה לדיון החשוב הזה.
ציפי חוטובלי: אני בוגרת של השירות הלאומי, אני חושבת שזה אחד המפעלים החשובים ביותר במדינת ישראל שלצערי לא מעורך מספיק בשל העובדה, בין השאר, שאין הסדרה חוקית של נושא השירות הלאומי.
ציפי חוטובלי: אני כמחוקקת כשבדקתי את נושא השירות הלאומי גילתי לתדהמתי, את העבודה שאי שם בשנת 1953 בימי דוד בן גוריון חוקק חוק השירות הלאומי שביקש לחייב את כל מי שקיבל פטור משירות בטחון לשרת בשירות לאומי, בגלל שיקולים קואליציוניים ולחצים מהציבור הדתי בישראל שלא הסכים לראות את השירות הלאומי כדבר שבחובה לא אושר החוק הזה מעולם.
ציפי חוטובלי: למעשה הייתה בחוק התניה שאמרה שהחוק יכנס לתוקף רק כאשר תהייה החלטת ממשלה.
ציפי חוטובלי: החלטת הממשלה מעולם לא התקבלה, אנחנו נמצאים במציאות שבה אחרי 62 שנה אחרי הקמת מדינת ישראל ושהשירות הלאומי קיים בה כמעט מראשית דרכה, אין הסדרה של חוק רשמי ומוכר של נושא השירות הלאומי.
ציפי חוטובלי: זה מחדל חמור מאוד בעייני, כשדבר אינו מוסדר בחוק הוא נתון לטוב ליבו של שר כזה או אחר או להתקנת תקנות, לא פלא שבהרבה מאוד מקרים נופלים, דברים של זכויות כאלה ואחרות, בין הכיסאות.
ציפי חוטובלי: צריך להמתין לטוב ליבו של איזה שר ממונה או למנהלת השירות הלאומי שתתקין תקנות.
ציפי חוטובלי: זה לא ראוי ולדעתי ראוי להסדיר את נושא השירות הלאומי בחקיקה ראשית ולא בתקנות.
ציפי חוטובלי: מבחינתי הדיון הזה, קודם כל צריך ללכת לכיוון של חקיקה ראשית בנושא השירות הלאומי.
ציפי חוטובלי: מונח לפני, חוק שירות לאומי למתנדב בשירות לאומי תשנ"ח – 1998, חוק חדש יחסית, שקבע למעשה בעיקר זכויות בנושא של תחבורה ציבורית – נסיעות חינם ובהשוואה לתנאי חיילים.
ציפי חוטובלי: חמור בעיניי, שבחוק הזה שנחקק עם הרבה כוונות טובות שההגדרה של מתנדב לשירות לאומי אומרת, "הוא משרת בשירות לאומי כאומר בפסיקה 3 להגדרת ילד, בסעיף 238, לחוק הביטוח הלאומי".
ציפי חוטובלי: אפילו ההגדרה הבסיסית מי הוא מתנדב בשירות לאומי, העובדה שיש הפנייה להגדרת ילד, זה עניין שבנוי טלאי על טלאי - חקיקה שמפנה לחוק אחר.
ציפי חוטובלי: כל התמונה בשלמותה לא מייצרת קוהורנטיות לדרישה שלנו עבור המשרת בשירות לאומי, מיהו, מהן זכויותיו וכדומה.
ציפי חוטובלי: יש ניסיונות עם כוונות טובות, של כל מיני מחוקקים, לתת צ'ופרים טובים למתנדבים בשירות לאומי ולהשוות את תנאיהם לחיילים.
ציפי חוטובלי: לדעתי לא זאת צריכה להיות המציאות.
ציפי חוטובלי: המציאות צריכה להיות שכמו שיש חוק לשירות בטחון צריך להיות חוק לגבי שירות הלאומי.
ציפי חוטובלי: החוק צריך להסדיר את כל הנושאים עליהם נדבר היום.
ציפי חוטובלי: הדיון היום נועד, לבדוק איפה היום במקומות במציאות הפרקטית ישנם חסרים שלא מעניקים לבנות שירות לאומי – אני אומרת בנות כי בעיקר לרוב הן אלה שמשרתות בשירות לאומי, למשרתות בשירות לאומי קיים מחסור בתנאים האלה.
ציפי חוטובלי: בבדיקה קטנה שהוועדה עצמה ערכה גילנו כמה בעיות מרכזיות, מיד אורלי לוטן אלמגור ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת תמסור השלמות לסקירה ותצביע על החוסרים המרכזיים.
ציפי חוטובלי: אנחנו נתמקד בכל הנושא של זכאות של דמי לידה, חופשת לידה, נושא של צבירת וותק וזכויות.
ציפי חוטובלי: בעיקר אני מבקשת לשמוע אתכם ולדעת מהם החוסרים הקיימים, חשוב לי מאוד שכל אחד מראשי העמותות של שירות לאומי יציג את עצמו.
אורלי לוטן אלמגור: גבירתי היושבת הראש, אני התמקדתי בזכאות לדמי לידה.
אורלי לוטן אלמגור: עבדתי בעיקר מול המנהלת כדי לברר מהן הזכויות.
אורלי לוטן אלמגור: התשובה הפורמלית היא שיש את אותן זכויות של משרתות בשירות צבאי.
אורלי לוטן אלמגור: הנייר שנמצא מולכם הוא לא נייר ממצא.
אורלי לוטן אלמגור: אני התמקדתי במה שמצאתי באותו זמן.
אורלי לוטן אלמגור: מה שמצאתי זה משהו שניראה קצת טכני וזה בנושא הזכאות לדמי לידה שאומר שמי ששרתה בשירות צבאי, השתחררה ועובדת, זכאית לקבל דמי לידה מהמוסד לביטוח לאומי שזה בעצם תחליף שכר לתקופה שהיא בחופשת לידה.
אורלי לוטן אלמגור: גובה הזכאות לדמי לידה בין אם זה לשבעה שבועות או לארבעה עשר שבועות קשורים לתקופת האכשרה - ההפרשה למוסד לביטוח לאומי בתקופה שקדמה ללידה, יש תקופה מינימלית להפרשה לצורך קבלת דמי לידה.
אורלי לוטן אלמגור: מי ששירתה שירות צבאי ויולדת אחרי השירות הצבאי, תקופת שירות הצבאי נספרת לצורך תקופת האכשרה, מי ששירתה שירות לאומי ומשתחררת וילודת אחרי שהיא השתחררה, גם אם היא שירתה שירות לאומי של שנתיים, השירות הלאומי לא נספר לך לצורך תקופת האכשרה.
אורלי לוטן אלמגור: בהערה בסוגריים, לבנות שמשרתות בשירות לאומי יש סיכוי יותר סביר ללדת אחרי השירות הלאומי, מדובר באוכלוסייה דתית, שהסיכוי שתלדנה בתקופה הקרובה לסיום השירות הלאומי מאשר מישהי שהשתחררה משירות צבאי גבוה יותר, כלומר דווקא זה אוכלוסייה שלה העניין יכול להיות יותר רלוונטי יותר והיא לא זכאית.
אורלי לוטן אלמגור: הבנתי שהפער נובע מכך שבין משרד הבטחון לבין המוסד לביטוח לאומי יש הסכם שאומר שמשרד הבטחון נותן את ההפרש.
אורלי לוטן אלמגור: אין כזה הסכם לגבי השירות הלאומי.
אורלי לוטן אלמגור: בעניין הזה בית המשפט פסק לפני שנה "ההסדר החוקי הקיים עבור מי ששרתו שירות צבאי לא חל באמת על מי ששירתו שירות לאומי, אך ראוי שהסדר דומה של דמי לידה יעשה גם בעניין השירות הלאומי".
אורלי לוטן אלמגור: אני רוצה לציין שכשפניתי למנהלת השירות הלאומי בעניין הזה הם לא הכירו את הפסיקה, וזה נראה לי קצת מוזר למישהו שמתעסק בעניין.
יואב ארבל: חברת הכנסת שלי יחימוביץ, לא טרחה להעביר אלינו את זה.
אורלי לוטן אלמגור: גם אלי השופטת לא העבירה את הפסיקה.
אורלי לוטן אלמגור: לי זה נראה קצת מוזר שהם לא ידעו על כך, הבנתי שיש גם בעיה של הזכאות לדמי חופשת לידה למי ששירתה בשירות לאומי.
אורלי לוטן אלמגור: אני מניחה שמישהו מהמנהלת, יוכל יותר להרחיב את זה.
ציפי חוטובלי: בנוסף אני קיבלתי פנייה אישית כיושבת ראש הוועדה מבחורה ששירתה בשירות לאומי, ילדה במהלך תקופת השירות הלאומי, ילדה תינוק פג, ולעצרי לא רק שהיא לא קיבלה את הזכויות שלה גם ביקשו להוריד לה את זה מימי החופשה, הכל נכנס למנגנון שאינו מכיר בכלל בחופשת לידה למי שיולדת תוך כדי השירות.
ציפי חוטובלי: זו בעיה נוספת שצריך לתת עליה את הדעת.
ציפי חוטובלי: אני פותחת את הישיבה לדיון.
יעקב מרגי: אני ממלא מקום של ראש המנהלת של השירות האזרחי לאומי.
יעקב מרגי: אני אעדכן כמה נושאים.
יעקב מרגי: ראשית בנוגע לחקיקה.
יעקב מרגי: נכון שמשנת 1953 ועד היום לא קרה כלום.
יעקב מרגי: לפחות מאז הקמת המנהלת ישנו תהליך מואץ להגדרת חוק השירות האזרחי לאומי שיכלול את כל המרכיבים שאמורים להיכלל במסגרת השירות אזרחי לאומי ולנתק את הגדרת הילד 238.
ציפי חוטובלי: מיהו הגורם שעובד על כך?
יעקב מרגי: אנחנו נמצאים בשלב של ניסוח כמעט סופי כדי להביאו לוועדת השרים לענייני חקיקה.
יעקב מרגי: כולנו תקווה שבמושב הזה זה יעלה את השלב הראשון ויעבור לוועדות להמשיך גיבושו.
יעקב מרגי: יעדיי המנהלת יחד עם משרד המדע והטכנולוגיה הם לסיים אותו עוד בשנת 2010.
יעקב מרגי: אנחנו מקווים שאכן זה יסתיים.
יעקב מרגי: היום אנחנו נמצאים בדיונים מאוד מואצים עם משרד המשפטים, כדי להגיע לנוסח הסופי שיגיע לוועדת שרים לענייני חקיקה.
ציפי חוטובלי: אני עוסקת בנושא של הסדרת השירות הלאומי כמעט מאז כניסתי לתפקיד וביקשתי גם במסגרת הוועדה טיוטה של נוסח הצעת החוק כדי שיהיה סכנרון.
יעקב מרגי: אני לא יודע ממי ביקשת, אבל אם תבקשי אני אתן לך בשמחה רבה.
אורלי לוטן אלמגור: כשפניתי ליועץ המשפטי וביקשתי את הטיוטה, אמרתי שאפשר להעביר לי טיוטה מלפני שנה גם אם היא לא עדכנית, היו הרבה שינויים אבל זה לא רלוונטי.
יואב ארבל: אי אפשר להעביר לך טיוטות מתוך דיונים, אפשר להעביר לך טיוטה נכונה לכרגע.
אורלי לוטן אלמגור: אבל אם היא טיוטה שנערכו בה שינויים, היא לא רלוונטית לצורך הדיון.
אורלי לוטן אלמגור: לא רלוונטי לדון במשהו שהשתנה היום, לכן אין לנו את טיוטת החוק.
יואב ארבל: אבל כן הועבר משהו, זה הדבר הכי רלוונטי שניתן להעביר אלכם כרגע.
ציפי חוטובלי: לי זה לא כל כך חשוב, חשובה לי מהותו של החוק כדי שנדע במה החוק עוסק.
יעקב מרגי: את המהות, את היכולה לראות בנוסח ששלחו אליך.
ציפי חוטובלי: יש לכם כאן את נוסח הטיוטה?
יעקב מרגי: בנושא של דמי הלידה וההתייחסות הספציפית, ערכתי אתמול שיחה עם האוצר.
יעקב מרגי: ההסכם לגבי דמי לידה למשרתות בשירות צבאי הוא הסכם בין משרד הבטחון עם המוסד לביטוח לאומי שיש לו מקורות תקציב ממשרד הבטחון ולכן נעשה מה שנעשה.
יעקב מרגי: אני לא יודע על אילו היקפים מדובר ומה מספר הנשים שקיבלו על פי ההסכם הזה.
יעקב מרגי: אני העלתי את הנושא בפני רפרנט האוצר.
יעקב מרגי: אני מסכים שמגיע לבנות השירות הלאומי אבל אם אין לי תקציב ההסכמה שלי לא שווה דבר אם אין לי תקציב.
יעקב מרגי: נציג האוצר אמר שמאחר וכרגע אף אחד לא ייצר מקבץ נתונים, לפחות אצלנו במנהלת ואולי ניתן לקבל נתונים מהמוסד לביטוח לאומי, אבל אנחנו בטוחים שאין את הנתונים.
יעקב מרגי: אולי אם אנחנו נצליח לאסוף את הנתונים ולנתח אותם נגלה שמדובר בכסף זניח ואז לא תהייה בעיה שכולם יאשרו אותו.
יעקב מרגי: האוצר אמר שאם זה יקפוץ לממדים שנצטרך מקורות תקציב האוצר אמר שבאופן עקרוני מתנגד לפני שהוא רואה נתונים, ולכן אני לא יכול לתת בשורה לטובת נושא הדיון היום.
יעקב מרגי: בנוגע לשאר הנושאים הם נמצאים אצלנו בתוך החוברת ואלו תנאים קיימים שמשווים אותן - - -
ציפי חוטובלי: תוכל להעביר לי אותה.
יעקב מרגי: אני אעביר אליך את שתי החוברות האלה, מופעים בהן התייחסויות גם לגבי המגזר החרדי וגם לגבי השירות הלאומי המלא.
יעקב מרגי: מופיעות בחוברת ההטבות והמענקים והכל מושווה ומותאם למה שקיים למשרתות בשירות צבאי.
יעקב מרגי: אם יעלו כאן דברים נוספים אנחנו נבחן אותם ויתכן ונכניס אותם לחקיקה.
ציפי חוטובלי: אני פותחת את הדיון, שמטרתו לא להגיד עד כמה הכל בסדר אלא באמת לבחון מה הם החוסרים כדי שנוכל לתקן למלא אותם בחקיקה ולקדם את זה.
ציפי חוטובלי: אני אומרת לכם למה בחרתי לעשות את זה תחת חסות הוועדה לקידום מעמד האישה כי באמת רוב המשרתים בשירות לאומי הן משרתות והן נשים ולכן חשוב לי מאוד שהנושא הזה יקבל את החסות של הוועדה לקידום מעמד האישה.
ידעיה לוין: אני מוכרח לומר שכשזומנתי לדיון זה אכן היה נראה מוזר לי כי בעבר כשהגענו לדון בנושא השירות לאומי זה התקיים בוועדת העבודה והרווחה שהייתה זו שממונה על התקנות השונות.
ידעיה לוין: אני מברך ואומר תודה.
ידעיה לוין: אני חושב שזה אפיק נכון וראוי ושמועלם לא דנו בנושא השירות הלאומי בוועדה הזאת.
ידעיה לוין: כמו שאמרת מדובר לרוב בבנות שבעתידן הן נשים, ואני מברך על היוזמה לדון כאן בנושא בשולחן הזה.
ידעיה לוין: צריך להגיד שאין שוויון.
ידעיה לוין: אין שוויון, גם בחוק בסופו של דבר ובכל וריאציה שהוא יבוא זה יהיה עדיין רחוק.
ידעיה לוין: הנקודה הבולטת שהחוק כן מנסה להתייחס אליה, והלוואי שזה יעבור כי אני סקפטי שהוא יעבור, והיא הזכות לשרת.
ידעיה לוין: יש היום אלפי בנות שיושבות בבית כי אין להן תקנים.
ידעיה לוין: אין תקנים לשנה שנייה, ובוודאי אין תקנים איכותיים לשנה שנייה.
ידעיה לוין: רק 30% מהבנות משרתות שנה שנייה.
ידעיה לוין: אם היו תקנים איכותיים אז יותר בנות היו משרתות שנה שנייה.
ציפי חוטובלי: תגדיר מהם תקנים איכותיים.
ידעיה לוין: תקנים איכותיים הם בעיקר בתחומי חינוך ורווחה, ואולי גם בבטחון.
יואב ארבל: בבטחון יש מספיק.
ציפי חוטובלי: אבל כיסית בערך את כל תחומי השירות הלאומי.
ידעיה לוין: ממש לא.
ידעיה לוין: חלק קטן ופחות מ- 50%.
ציפי חוטובלי: באילו תחומים שאר ה- 50%?
ידעיה לוין: בריאות, ועוד.
ידעיה לוין: כדבר ראשון אין מספיק תקנים איכותיים ולכן הרבה בנות לא עושות שנה שנייה.
ידעיה לוין: רק 30% וזה מעט.
ציפי חוטובלי: אתה באמת חושב שזה בגלל זה, או שזה בגלל הנורמה החברתית?
ידעיה לוין: אני חושב שזה גם בגלל זה.
ידעיה לוין: זאת אומרת שאם העו מספיק תקנים והיה אפשר לצבוע תקנים לשנה שנייה, והבנות שעושות שנה ראשונה היו יודעות שהן לא צריכות להתחיל שוב את כל התהליך של הבדיקה ושל החיפוש, אם הן היו יודעות שיש תקנים צבועים לשנה שנייה זה היה נראה אחרת.
ידעיה לוין: זה לא קיים היום.
ירון לוץ: בגלל שאין מספיק תקנים.
ירון לוץ: הן עוברות ויה דה לרוזה בשנה הראשונה והן אומרות שאין להן כוח לחשוב על זה שוב.
ידעיה לוין: הנקודה השנייה היא שאין כמעט תקנים לאוכלוסיות מוחלשות, ומבחינתי זה בטל בשישים.
ידעיה לוין: היום יש סדר גודל של אלף ומשהו תקנים וזה בטל בשישים.
ידעיה לוין: יש את הבנות בסיכון.
ידעיה לוין: תחום הזה מוגדרים היום 160 תקנים.
ציפי חוטובלי: כשאתה מדבר על אוכלוסיות מוחלשות, אתה מתכוון לבנות שמשרתות בשירות הלאומי ולא ככאלה שמקבלות את השירות.
ידעיה לוין: כן.
ידעיה לוין: יש גם את בעלי הצרכים המיוחדים שהם בערך כ- 200 תקנים בכל המשרדים השונים לנושא הזה.
ידעיה לוין: יש אלפים, ואני לא מגזים, של בנות שרוצות לעשות לאומי ואינן יכולות לעשות שירות לאומי כי אין מספיק תקנים לנושאים האלה.
ידעיה לוין: לדעתי כמו שכל בת שרוצה לעשות שירות צבאי זכאית ויש לה את הזכות אבל בנושא הזה אין את הזכות לשרת.
ציפי חוטובלי: אני לא בטוחה בכלל.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שצבא ההגנה לישראל היום מחלק פטור ביד רחבה.
ידעיה לוין: אולי על בסיס "אי התאמה" , אבל הוא נותן פטור בגלל שאין לו מקום, מקסימום הוא דוחה גיוס.
ציפי חוטובלי: יש לזכור שהצבא הוא לא בר השוואה כי מי שמגיעה לצבא ההגנה לישראל היא זו שמעוניינת לשרת ויש לה בדרך כלל את הכישורים לשרת.
ציפי חוטובלי: בדרך כלל כל מי שרוצה תוכל.
ציפי חוטובלי: היום אנחנו מכירים את נתוני הגיוס שאומרים שמעל 50% מהבנות לא משרתות בצבא.
ידעיה לוין: יש את הבנות שרוצות לשרת ויש להן את הכישורים לשרת, והן לא יכולות לשרת בשירות לאומי.
ציפי חוטובלי: נכון, אני מצדיקה אותך ומחזקת אותך.
חיה אלדר: אני ראש ענף תנאי שירות במחלקת פרט.
חיה אלדר: אני חייבת להעיר לגבי המשתמטים, יש מאבק בתופעת ההשתמטות גם בקרב הבנות.
חיה אלדר: להגיד שאנחנו נותנים ביד רחבה פטור?
חיה אלדר: לא הייתי אומרת את זה כך.
חיה אלדר: .
ציפי חוטובלי: אני ערכתי מספיק מפגשים עם יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים, גילה כלפי, ולמרות הרצון הטוב של הצבא להיאבק בנושא ההשתמטות, החוק היום מתיר לבנות להשתמט משירות תחת סעיף פטור מטעמי דת ומצפון, אף אחד לא בודק אותן יותר מדי.
ציפי חוטובלי: אנחנו נמצאים במציאות שבה למעלה מ- 50% מהבנות אינן משרתות בצבא ולא מ- 50% ויותר מהבנות הן בנות דתיות.
חיה אלדר: התכוונתי לגבי האמירה שאנחנו ביד רחבה משחררים ומבלי לבדוק, כולנו קוראים עיתונים ואנחנו עוסקים בזה, יש חברות חקירות שעוסקות בזה, זו תופעה שמטפלים בה גם בקרב בנים.
ציפי חוטובלי: אין צורך להצטדק, אנחנו מחזקים את הטענה שלו שהשירות הלאומי יעניק יותר אפשרויות לכל אותן בנות שאינן מתגייסות.
ציפי חוטובלי: אגב החשיבה שלי היא ששירות לאומי צריך להיות לכל, כלומר גם לבנות חילוניות.
ציפי חוטובלי: אני לא חושבת שרק בנות שמטעמי דת ומצפון שאינן רוצות לשרת בצבא צריכות לקבל את האפיק של שירות לאומי.
ידיעה לוין: לכן צריך תקנים ואת הזכות לשרת, וזה נמצא בחוק.
ידיעה לוין: השאלה אם זה יעבור.
ידיעה לוין: יתכן שכאן דרך הוועדה הזו זה דבר שניתן לקדם אותו.
ידיעה לוין: אני בהחלט חושב שיש כאן עניין של קידום מעמד האישה איך שלא נסתכל על זה.
ידיעה לוין: יש עוד שורה שלמה של נושאים בהם אין שוויון.
ידיעה לוין: אם הצבא מעניק לחיילות טיפולי שיניים במסגרת השירות הלאומי לא ניתן להעניק את זה.
ידיעה לוין: אם הצבא מעניק ליווי סוציאלי ברמה כזאת או אחרת בשירות הלאומי אנחנו עושים את זה על חשבון העמותות, אין במסגרת התעריף שום סעיף שמאפשר את זה, זה נכון גם לגבי דברים פעוטים.
ידיעה לוין: אבל מבחינת הבנות זה נושא שמאוד חורה להן.
ידיעה לוין: אם זה כבר עלה אני מעלה גם נושאים כמו כניסה למקומות מוזלים, זה תלוי בשרירות הלב של כל אחד ואחד, אין גוף אחד שיסדיר את זה, גם באתרים של החברה להגנת הטבע, מוזיאונים וכל המקומות שחיילות יכולות להיכנס בחינם.
חיה אלדר: גם על בסיס טוב ליבו של אותו בעל עסק, אין שום הסדרים.
יואב ארבל: זה לא דבר שמוסדר בחקיקה, אלא בעקבות הסדרים מקומיים.
ידעיה לוין: הגיע הזמן שיהיו הסדרים הדומים לחיילות, גם לבנות שירות לאומי.
ציפי חוטובלי: ברור לכולם.
ציפי חוטובלי: אתה יודע שהנוסח מתייחס לחיילים, צריך להיות חיילים/משרתים בשירות לאומי.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שצריך להכניס לתודעה שזו מסגרת שירות לגיטימית.
ידעיה לוין: הדבר האחרון מבחינתי, זה נושא ההכשרות.
ידעיה לוין: חיילת שעושה תפקיד מקביל לתפקיד בת שירות לאומי ולמשל מורה חיילת, מקבלת על חשבון המדינה הכשרות ארוכות הרבה יותר ממה שמקבלת מתנדבת בשירות הלאומי בנושא התקציבי.