GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמי סלע: טיעון אחד שעולה הוא שמדובר בעוולות האלה על נסיבות שיש בהם קשיים ראייתיים להוכיח את התביעה ולכן חשוב שהיא תוגש יחסית במהירות כדי שניתן יהיה לאסוף את כל הראיות.
תמי סלע: זאת טענה שיכולה להיות להרבה סוגים של תביעות, בוודאי תביעות מסוג של אפליה בעבודה וכל מיני תביעות אחרות שמוגשות בתקופה הרגילה.
תמי סלע: דווקא הטרדה מינית שלמשל מתבצעת במסגרת של מקום עבודה, הרבה פעמים יש לה תיעוד, יש לה עדים, היא נעשית לפעמים דרך מייל.
תמי סלע: כלומר, זה לא מובהק דווקא בסוג הזה שהטיעון הזה יצדיק קיצור התקופה, כך לפחות גם לפי מאמרים שנכתבו בתחום הזה וגם מבחינת השכל הישר.
תמי סלע: עוד טענה שעולה היא שהפגיעה שתיגרם למטריד כתוצאה מכך שתעמוד כנגדו במשך הרבה שנים תביעה על הטרדה מינית היא פגיעה מאוד קשה וזה משהו שצריך בעצם לשים לו סוף לאחר תקופה יותר קצרה.
תמי סלע: בהקשר הזה צריך להזכיר שאפשר להגיש תלונה פלילית על הטרדה מינית ושם, אם זאת רק הטרדה מינית, אלה חמש שנים התקופה שאפשר להגיש.
תמי סלע: אם זה גם כולל התנכלות, זאת עבירה עם עשר שנים.
תמי סלע: כלומר, לפחות לגבי חמש שנים הטיעון הזה לא כל כך מחזיק, מה גם ש גם בהקשרים אחרים יכולה לעלות אותה טענה.
תמי סלע: טענה נוספת אומרת למה לשנות את מה שנקבע מלכתחילה.
תמי סלע: כאשר חוקקו את החוק קבעו שלוש שנים ומה השתנה, איזו סיבה יש לשנות את המצב שנקבע אז.
תמי סלע: בהקשר הזה צריך לומר שלחוק הזה, כאשר הוא נחקק, הייתה התנגדות.
תמי סלע: הוא היה חוק תקדימי פורץ דרך, הוא לא היה חלק מהקונצנזוס, הוא בא לשנות תפיסות וחלק מהפשרות שנעשו שם הן גם הקביעה של תקופה יותר קצרה.
תמי סלע: אני חושבת שהיום רואים את התופעה הזאת בצורה אחרת, החברה מכירה בה כתופעה רחבה שצריך לפעול כנגדה ושהיא גורמת נזק חברתי כבד ולא רק נזק אישי לנפגעת בהקשר כזה.
תמי סלע: טענה נוספת שעולה היא שבעצם האיזון הושג על ידי אפשרות לתבוע באמצעות עוולות שנמצאות בפקודת הנזיקין.
תמי סלע: הרי יש עוולות של הפרת חובה חקוקה של עוולת הרשלנות ואפשר, וגם מוגשות, לתבוע על תקיפה מינית, תביעה אזרחית של תקיפה מינית, דרך העוולות האלה.
תמי סלע: כאן אפשר לומר בעצם ממה נפשך.
תמי סלע: אם אפשר לתבוע לאחר שבע שנים דרך פקודת הנזיקין, למה לא לאפשר בדרך המלך, דרך החוק הזה?
תמי סלע: זה גם יגביר את המודעות לאפשרות להגיש תביעה אזרחית דרך החוק הזה בתקופה הזאת וגם אולי יפתח איזשהו שיח משפטי בגוף של פסיקה אגב החוק הזה על הנזקים ועל העוולה הזאת.
תמי סלע: טענה נוספת שעולה היא שזה דומה לפגיעה בפרטיות ובאמת בחוק הגנת הפרטיות יש סכום ללא הוכחת נזק שאפשר לתבוע ומנגד יש תקופה מקוצרת להגשת התביעה.
תמי סלע: אגב, שני הדברים האלה לא נקבעו במקביל.
תמי סלע: הסכום ללא הוכחת נזק הוסף לאחר מכן.
תמי סלע: כאן בעצם מאיזשהו עיון שבדקנו את הטענה הזאת, יש סיבות אחרות שמצדיקות את התקופה המקוצרת כאשר מדובר על פגיעה בפרטיות והן בעיקר קשורות לפגיעה בחופש הביטוי שהעוולה הזאת כרוכה בה.
תמי סלע: כאשר אנחנו מדברים על עוולה של פגיעה בפרטיות, היא מגבילה חופש ביטוי של אמצעי תקשורת של אנשים ושם באמת אני חושבת שהאיזון היה לקבוע איזשהו קיצור.
תמי סלע: אלה הטענות מהכיוון של למה לא להאריך.
תמי סלע: מצד שני, יש הרבה טענות שנשמעו כאן וגם בדיון הקודם דווקא לכיוון השני, שאולי בסוג הזה של העוולות, של התביעות, יש הצדקה להאריך, בגלל המצוקה הנפשית שמקשה להתלונן, לחשוף, להגיש תביעה, לנהל תביעה בעצמה או בעצמו, על ידי הנפגע.
תמי סלע: החוק עצמו יצר כאן מסלולים של פנייה קודם למעביד, רצון לאפשר למוטרד או למוטרדת לנהל משא ומתן או לפעול בדרך אחרת, ובעצם גם זה תהליך שלוקח זמן ובאמת שלוש שנים לא מספיקות הרבה פעמים, אם מתנהל איזשהו תהליך מול המעסיק, אחר כך גם להגיש את התביעה.
תמי סלע: גם כנראה נתונים מהשטח שמלמדים שיש נשים שמתקשות בזמן הזה גם להכיר בעובדה שהייתה הטרדה מינית, גם להתמודד עם זה התמודדות נפשית, וגם להגיש את התביעה בעצמן.
תמי סלע: מעבר לכל זה, יש גם חשיבות חברתית לעודד את התביעות האלה.
תמי סלע: אלה לא סוג תביעות שמוגשות בהמוניהן וגם לעודד את זה שנשים יקבלו פיצוי ויוכלו לשקם את עצמן בין היתר באמצעות הגשת תלונה.
ציפי חוטובלי: יש נקודה נוספת.
ציפי חוטובלי: אני זוכרת שבפרשת קצב דובר על כך שחלק מהנשים הן מהעבר.
ציפי חוטובלי: תמיד כאשר מדובר במטרידן סדרתי עולות כל מיני נשים מהעבר ואומרים שעליהן חלה התיישנות והן לא יכולות להגיש תלונה.
ציפי חוטובלי: מה קורה כאשר יש את הטענה הזאת?
ציפי חוטובלי: בעצם יש שובל של נשים נפגעות שאותו אדם תוקף הותיר אחריו, אבל הציבור או החברה מתייחסת אליהן כאל נשים עם בעיות זיכרון.
ציפי חוטובלי: זאת אומרת, מה פתאום אתן נזכרות עכשיו?
ציפי חוטובלי: מה פתאום אתן באות ומתלוננות עכשיו?
ציפי חוטובלי: לכן המשקל שמייחסים לאותה עדות מצטברת הוא משקל הרבה יותר קטן מאשר משקל שהיה אם אותן נשים יכלו על פי חוק להגיש תלונה בצורה מסודרת, ואז יכלו לומר שזה לא עשר נשים שמספרות סיפור אלא מדובר בעשר נשים שמתלוננות.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהרבה פעמים העובדה שמדובר בתוקפים סדרתיים, זה שיש אפשרות למספר הנשים שנפגעו להגיש תלונה ביחד כקבוצת תמיכה, כקבוצה שאומרת שזה לא אני האידיוט או זה לא אני שלא הבין את המצב אלא בעצם האיש הזה הוא איש שפגע ותקף.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהעובדה הזאת גם כן צריכה להישקל כאשר אנחנו מדברים על נושא ההתיישנות.
ציפי חוטובלי: כאן כל מה שנותר זה בעצם לשמוע את עמדת משרד המשפטים.
ציפי חוטובלי: מאירה, את רוצה להוסיף?
מאירה בסוק: אני רוצה לשתף אתכם במשהו.
מאירה בסוק: אני הייתי שותפה מתאגדת לניסיון במשך כל השנים לקצר את – זאת הייתה הצעת ממשלה – תקופת ההתיישנות האזרחית - אנחנו כל הזמן מדברים על אזרחית – משבע שנים לארבע שנים.
מאירה בסוק: זה הורד מעל סדר יומה של ועדת החוקה משום שחברי הכנסת הבינו בשלב מסוים שזה לרעת האזרח הקטן והצרכן.
מאירה בסוק: המטרה של משרד המשפטים ושל הממשלה הקודמת הייתה לקצר את תקופת ההתיישנות האזרחית בגלל הנזק של האדם הנתבע כי הוא מסכן, למה שיחכה ארבע שנים, מה עם החיים שלו וכולי.
מאירה בסוק: אנחנו מדברים על הקבלן, על חברות הביטוח, על חברות הסלולר, על בנקים וכולי.
מאירה בסוק: אז קמו כל הארגונים ואמרו: או-קיי, אבל אנחנו מדברים על נזיקין של ילדים, של מבוגרים, ועלה הנושא של ההטרדות המיניות.
מאירה בסוק: באיזשהו שלב, אם אני זוכרת טוב – ומשרד המשפטים כמובן יכול לתקן אותי, בכל אופן זה היה לפני הרבה זמן – משרד המשפטים כן רצה ואמר שאת הנושא של הנזיקין האזרחי נקצר לארבע שנים ואנחנו מוכנים לתת איזשהו פיצוי לנושא של ההטרדות המיניות והפגיעות וכל הנושא האזרחי.
מאירה בסוק: יכול להיות שאפשר לקחת את מה שהם כן רצו לתת ולבוא לקראתנו בנושא של ההתיישנות כי ברור ואין ספק שכל מה שתמי אמרה, אלה מלים בסלע.
מאירה בסוק: אנחנו מסכימים עם כל דבר, אבל אולי איכשהו ללכת לאיזושהי פשרה מסוימת כי משרד המשפטים רוצה את החוק הזה ואני משוכנעת שהוא ינסה להעלות את זה שוב ושוב.
מאירה בסוק: אולי לא עכשיו, אולי בעוד שנה, אבל הוא ינסה להעלות את זה כדי לקצר את התקופה.
מאירה בסוק: הם טענו שיש הרבה תיקים, אבל זה הרבה לובי של משתמשים חזקים, אם נקרא לזה כך.
אורלי לוי אבקסיס: אני זוכרת שכאשר עלתה הצעת החוק על ידי חברי הכנסת במליאה, ניצלתי את הפלטפורמה הזאת כדי לשאול שאלות שהן מאוד רלוונטיות.
אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לנצל את הוועדה הזו על מנת לראות אם אנחנו יכולים להרחיב את זה לנושא שעדיין לא דנו בו והוא כל כך חשוב והוא המציאות של היום יום, כאשר אנחנו רואים שלמשל כל המטפלים האלטרנטיביים צצים עם תעודות כמו פטריות אחרי הגשם.
ציפי חוטובלי: דיברנו על זה.
ציפי חוטובלי: הכנסנו את זה.
אורלי לוי אבקסיס: הגעתי באיחור.
ציפי חוטובלי: רוב הדיון היה על כך.
אורלי לוי אבקסיס: אם כן, זה נהדר.
אורלי לוי אבקסיס: אני שמחה מאוד שהצלחתם להכניס את זה ואני רוצה לברך.
תמי סלע: המילה אלטרנטיבי לא מופיעה אלא מופיעה המילה מטפל פארה-רפואי.
אורלי לוי אבקסיס: כאן אני רוצה להיות מחודדת.
אורלי לוי אבקסיס: יש כאן את כל הרפואה האלטרנטיבית ואני לא רוצה שלא ייפלו דברים בין הכיסאות.
אורלי לוי אבקסיס: היום יש בתי ספר לרפואה סינית והרבה פעמים הציבור הרחב לא מבין את הדקויות.
אורלי לוי אבקסיס: הוא חושב שכאשר הוא מביא את הילד שלו או את הבת שלו או הוא בעצמו מגיע - הוא בא לאסוף את הרסיסים כי הרבה פעמים זה קורה אחרי טראומות כאלה ואחרים – שזה אמור להיות המקום.
אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה שזה לא ישתמע לשתי פנים אלא שזה יהיה מאוד ברור.
אורלי לוי אבקסיס: המטפלים האלה נכנסים כאן להגדרה או שאנחנו נצטרך למצוא פרשנויות בבתי המשפט?
אורלי לוי אבקסיס: אם הם לא נכנסים, אנחנו חוטאים לעיקר.
תמי סלע: המינוח מטפל אלטרנטיבי לא מופיע בחוק והוא גם לא מופיע היום בחקיקה.
תמי סלע: יש הצעות חוק שרוצות להכניס את המילה טיפול אלטרנטיבי, מטפל אלטרנטיבי, אבל עדיין הן לא עברו.
אורלי לוי אבקסיס: לא תמיד הטיפול הוא טיפול נפשי.
ציפי חוטובלי: זה לא קשור לפרשנות.
ציפי חוטובלי: כתוב כאן במפורש: מטופל במסגרת טיפול בריאותי או פארה-רפואי.
ציפי חוטובלי: אין שום דרך אחרת.
ציפי חוטובלי: צריך באמת להתנגד למילות החוק כדי לא להכניס מטפלים אלטרנטיביים.
תמי סלע: אגב, זה מופיע בדברי ההסבר.
עתניאל שנלר: בדברי ההסבר טיפול נפשי, הוא מאוד מרחיב.
תמי סלע: זה בוודאי נכנס למילות החוק וגם בדברי ההסבר, בקריאה הראשונה, במפורש התייחסנו לזה שהמינוח הזה מתייחס גם לטיפול אלטרנטיבי.
ציפי חוטובלי: מי שבאמת חשוב לסוגיית ההתיישנות זה משרד המשפטים ואני רוצה לשמוע את עמדת המשרד.
עירית גזית: רציתי רק לומר שבפסיקה האחרונה של בתי הדין לעבודה, כאשר מדברים על הטרדה מינית, הם כוללים גם עבירות יותר חמורות של קיום יחסי מין תוך יחסי מרות, ובעבירות האלה, קל וחומר, צריכה להיות תקופת התיישנות יותר חמורה.
עירית גזית: לכאורה הטרדה מינית מדברת על עבירות פחות חמורות, אבל כאשר כוללים בהן גם עבירות יותר חמורות, מקל וחומר צריכה להיות תקופת התיישנות יותר ארוכה.
עתניאל שנלר: מילה אחת בנושא הזה.
עתניאל שנלר: יש כאן מתח קבוע בין התפיסה של משרד המשפטים בנושא המערכתי כמדיניות כוללת לבין כל חוק וחוק שהוא תמיד תפור למידתו של החוק.
עתניאל שנלר: כמערכת ממלכתית, היא חייבת לדאוג כל הזמן לראייה הרוחבית עם הנגזרות בכל דבר ועניין.
ציפי חוטובלי: רק נזכיר שכרגע הם לא דואגים לראייה הרוחבית כי אנחנו לא עומדים בקו אחד.
עתניאל שנלר: משרד המשפטים ביקש לקבוע אמת מידה קבועה של ארבע שנים.
עתניאל שנלר: הפנייה שלנו הייתה, המינימום שהזכיר חברי חבר הכנסת אורלב - לנסות להגיע להבנה.
עתניאל שנלר: אדרבה, נלך אתכם לפחות את הצעד הזה - ארבע שנים.
עתניאל שנלר: שיהיה לכם בספר החוקים להראות שהנה, יש לנו כבר ארבע שנים ובואו נתכנס לארבע שנים.
עתניאל שנלר: ממש לפני הדיון קיימתי שיחה עם אנשי משרד המשפטים בשאלה הזאת בניסיון אולי בדיון היום להגיע לארבע שנים אלו, אבל לא הסתייע.
עתניאל שנלר: לא אלמן ישראל.
עתניאל שנלר: אני רוצה לומר שהעליתי שני כיוונים שהייתי רוצה דווקא לבקש מהפרוטוקול ומאנשי משרד המשפטים להמשיך אותם מהנקודה הזאת.
עתניאל שנלר: כיוון אחד אמר, כמו שאמר חברי חבר הכנסת אורלב, ארבע שנים כסטנדרט עד שיתקנו את כל השאר ואז נחריג את זה להחמרה.
עתניאל שנלר: ברגע שיהיו ארבע שנים, נוכל לבוא לחוקים חמורים יותר ולהחריג אותם להחמרה.
עתניאל שנלר: משום שנדמה לי שזה תהליך ארוך, רציתי להציע עוד הצעת ביניים, על בסיס ההתיישנות היום.
עתניאל שנלר: אם היום אדם תובע במהלך שלוש השנים, ברגע שהוא תובע והתחיל התהליך של התביעה, מרגע מסוים, הרי ממילא חוק ההתיישנות נעצר.
עתניאל שנלר: בעצם הבעיה שעומדת בבסיס העניין היא הקושי של המותקף או המותקפת להתלונן.
עתניאל שנלר: לכן סברתי שאולי יש מקום להסמיך את המרכז לנפגעות או עובד סוציאלי או מישהו אחר מטעם – ועכשיו לא חשוב מי – שבית המשפט יקבל את הבקשה של הנתקפת, המוטרדת, להשהות את תהליך ההתיישנות.
עתניאל שנלר: גם את זה צריך לעשות בחוק.
עתניאל שנלר: לאשר מתווך שתהיה לו את הסמכות לדרוש הקפאה של שלוש שנים או ארבע שנים את תהליך הריצה הזאת של שעון החול ואז נגיע לשבע שנים בלי להזדקק לתהליך פורמלי של הגשת תלונה, של חשיפה בפני משטרה ובפני מערכת שיפוטית אחרת.
עתניאל שנלר: יכול שסוכן ביניים יוכל לעכב ולהקפיא את שאלת ההתיישנות.
עתניאל שנלר: אינני בטוח שזה יכול היה לעבור בשלב הזה.
עתניאל שנלר: נדמה לי שיושבת ראש הוועדה אמרה בישיבה הקודמת שלדעתה נקיים סדרת דיונים לכל נושא ההתיישנות.
ציפי חוטובלי: בגלל הצעת החוק.
עתניאל שנלר: אני אומר.
עתניאל שנלר: יכול להיות שאפשר להתחיל מכאן ואילך.
ציפי חוטובלי: אולי לא נפתח סדרת דיונים אלא אולי תהיה הסכמת ממשלה.
עתניאל שנלר: אדרבה.
ציפי חוטובלי: אני בכל מקרה חושבת שהעובדה שהנושא הזה עלה הוא חשוב והוא משמעותי ואשמח לשמוע התייחסות רשמית של משרד המשפטים לעניין הזה.
לילך וגנר: עד כמה שידוע לי משרד המשפטים עומד על התנגדותו לעניין הזה של הארכת תקופת ההתיישנות.
לילך וגנר: אני לא ערוכה לקיים כאן דיון בנושא הזה שהוא לא בתחום סמכותי.
לילך וגנר: אני הבנתי מהדיון הקודם שדיונים מקיפים ייערכו במסגרת הצעת חוק נוספת יושבת ראש הוועדה הגישה או עומדת להגיש בנושא הזה ואני בטוחה שבמסגרת הזאת אפשר יהיה ללבן דברים.
לילך וגנר: כרגע, בנוגע להצעת החוק הנוכחית, עד כמה שידוע לי העמדה היא מתנגדת.
ציפי חוטובלי: בדברי הפסיקה של בית המשפט העליון תמיד מלמדים סטודנטים למשפטים שיש דברי אגב.
ציפי חוטובלי: הרבה פעמים הנשיא ברק, כאשר הוא השתמש בדברי אגב ארוכים, הם לרוב הפכו לפסיקה קובעת בפסקי דין אחרים.
ציפי חוטובלי: אני מקווה שאותו הדבר יתקיים לגבי דברי האגב כאן בנושא ההתיישנות.
ציפי חוטובלי: בכל מקרה, אני חושבת שהעובדה כרגע שאין לנו נציג שיכול להשיב לנו בנושא ההתיישנות, זה באמת חבל ועצוב.
ציפי חוטובלי: אני מניחה שאת לא רוצה להיכנס לתחום שהוא לא במסגרת ההכשרה שלך ואני מבינה.
ציפי חוטובלי: עדיין נראה לי שתהיה אחריות גדולה למשרד המשפטים להגיע לדיון ענייני, כך הייתי קוראת לזה, בנושא הזה במסגרת כל הטיעונים שעלו כאן ואני חושבת שכל אחד מהנוכחים העלה טיעונים מאוד משמעותיים וחשובים שאני לא רואה כל סיבה הגיונית להתנגד לנושא הזה של הרחבת תקופת ההתיישנות.
ריקי שפירא: אני מבקשת להוסיף משפט אחד בהמשך למה שאמרה היושבת ראש.
ריקי שפירא: שני הסעיפים האלה נכנסו ביחד להצעת החוק כי כאשר אנחנו טיפלנו בזמנו, לפני שבע שנים, במקרה של הרב מבר אילן, הייתה לנו בדיוק את אותה התופעה.
ריקי שפירא: כלומר, נשים שאפילו חזרו לחיים אבל פתאום הם שמעו שאותו אדם עומד לזכות בתפקיד משמעותי של מרות רוחנית, קשור לנושא הראשון, אז הן אמרו שעכשיו הן רוצות לספר מה שקרה להן לפני עשר שנים, לפני שמונה שנים, לפני שש שנים והייתה לנו שיירה של שש נשים ששתקו במשך עשר שנים.
ריקי שפירא: צריך להבין שמדובר כאן במשהו שונה לחלוטין מכל עבירה אחרת ולא יתכן שהמחוקק לא ייתן את דעתו על כך.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהגענו לשלב החשוב של ההצבעה.
ציפי חוטובלי: היועצת המשפטית של הוועדה תחדד את הסעיפים עליהם אנחנו מצביעים.
תמי סלע: השינויים בחוק הם בסעיף 3(א)(6) פסקה (ב): (ב) "למטופל – במסגרת טיפול נפשי, בריאותי, רפואי או פארה-רפואי – תוך ניצול תלות של המטופל במטפל.
תמי סלע: בפסקת משנה זו, "טיפול נפשי" – כהגדרתו בסעיף 347א לחוק העונשיין, התשל"ז-1977".
תמי סלע: בפסקה (ה) תוסיף המילה "דתית": (ה) "לתלמיד או לסטודנט, הלומד במוסד המקנה השכלה עיונית, דתית או מקצועית לבוגרים (בחוק זה – מוסד להשכלה לבוגרים), תוך ניצול יחסי מרות בלימודים".
תמי סלע: תוספת נוספת היא בפסקה (ז) שלא הייתה קיימת קודם: (ז) "לאדם – תוך ניצול יחסי מרות או תלות, במסגרת הדרכה או ייעוץ של כהן דת או של מי שמתחזה להיות כהן דת, או של אדם הידוע או מציג עצמו כבעל סגולות רוחניות מיוחדות".
ציפי חוטובלי: אנחנו מצביעים על נוסח הוועדה כפי שהוקרא על ידי היועצת המשפטית.
עתניאל שנלר: אני מבקש לרשום הסתייגות דיבור.
זבולון אורלב: גם לי.
עתניאל שנלר: אני מציע לעשות הסתייגות דיבור לשם של החוק ולחוק.
תמי סלע: לא לשם החוק.
זבולון אורלב: מה שאת רוצה.
זבולון אורלב: תחליטי את איזו הסתייגות דיבור.
זבולון אורלב: תודה רבה ליושבת הראש.
ציפי חוטובלי: תודה רבה למחוקקים.
ציפי חוטובלי: הנושא על סדר היום, יישום ההסכם בין משרד האוצר לבין הוועדה לקידום מעמד האישה בעניין בינוי מעונות חדשים, שיפוץ מעונות יום קיימים והרחבתם והקצאת תקציב לצהרונים.
ציפי חוטובלי: נציג האוצר, אני מבינה שאתה צריך לצאת בעוד מספר דקות ולכן נפתח איתך.
ציפי חוטובלי: אבקש ממך בין השאר להתייחס במסגרת הדיון מעבר לעדכון שלך היכן נמצא כרגע היישום, אנחנו שבסוף שנת הלימודים הזאת נהייה בפתחה של שנת לימודים חדשה והיינו רוצים לראות את ההתחלה קורמת עור וגידים בשנה הקרובה.
ציפי חוטובלי: מעבר לכך תתייחס בבקשה לסוגית מס הכנסה שלילי.
ציפי חוטובלי: בחלק מהתוכנית דובר על הקצאת נקודת זיכוי לנשים שמגיעות לסף המס.
ציפי חוטובלי: אנחנו מדברים כרגע על תכנית אוצר כוללת שמדברת על יישום מס הכנסה שלילי, אני לא יודעת אם זה תלוי תכנית ויסקונסין או לא, אבל בכל אופן תנסה.
רן רידניק: לא בהחלטת הממשלה הזאת.
ציפי חוטובלי: אבל אני חושבת שאתה חייב לזכור שיש בעניין מעונות היום שתי אסכולות בעולם שבו אנחנו נמצאים, חינוך חינם לעומת נשים שביקשו הכרה בהוצאות בגידול ילדים.
ציפי חוטובלי: במסגרת תפיסת העולם שלנו בוועדה אנחנו מעדיפים חינוך חינם לגיל הרך על פני זיכוי דרך מס הכנסה.
ציפי חוטובלי: בכל מקרה הרבה מאוד נשים עדיין זקוקות להשלמות דרך כל מיני מנגנונים אחרים.
ציפי חוטובלי: מהאוצר הובטח בזמנו שחלק מהדרך לתגמל נשים בשיעורי הכנסה נמוכים, זו עיקר הבעיה, וזה יהיה על ידי מנגנוני מס הכנסה שלילי.
ציפי חוטובלי: לכן הייתי מבקשת שתתייחס גם לעניין הזה.
רן רידניק: משרד האוצר נערך לביצועה המלא של החלטה 602.
רן רידניק: מבחינת תקצוב, לא צריכים להיות הבדלים משמעותיים, לא צריכה להיות שום בעיה עם התקצוב, סעיפים א' ו- 4 ב' עברו אתמול את וועדת הכספים.
רן רידניק: אנחנו נערכים למתן תוספת תקציב, רק לשם הבנה אני חושב שמדובר כאן במהלך מהותי.
רן רידניק: חייבים להבין את סדרי הגודל, בשנת 2005 תקציב האגף למעונות יום היה באזור ה- 350 מיליון שקל, בשנת 2011 אנחנו מדברים על תקציב של למעלה ממיליארד שקלים.
רן רידניק: כלומר זה גידול מאוד משמעותי.
אורלי אלמגור לוטן: בשנת 2005 זה היה 700 מיליון שקל.
רן רידניק: אני לא בטוח.
אורלי אלמגור לוטן: אני חושבת שכן.
אורלי אלמגור לוטן: בשנים האחרונות זה היה 600 מיליון וקצת ואז הוא ירד קצת.
אורלי אלמגור לוטן: זה לא היה 350 מיליון, התוספת היא בערך של 50% לתקציב.
רן רידניק: השאלה אם זה תקציב מקורי או של שיוניים.
רן רידניק: בבסיס בוודאי זה לא היה כך, הגידול הוא משמעותי.
רן רידניק: אנחנו שותפים לעמדתה של יושבת ראש הוועדה לגבי החשיבות של המהלך הזה לעידוד תעסוקת נשים, אנחנו בהחלט חלק מהמהלך.
רן רידניק: מבחינת תקצוב אנחנו לא צופים בעיות לגבי המהלך עצמו.
רן רידניק: האגף עצמו יפרט לגבי הכנות הנוהל, אבל אני מבין שנוהל צהרונים ונוהל מעונות יום ומשפחתונים בשלבי התקדמות מאסיביים, וגם הבינוי.
רן רידניק: כך שמבחינת התקציב לא צריכות להיות בעיות או הבדלים מהותיים.
רן רידניק: כאמור זה גידול משמעותי, מבחינת התקציב בגידול הצהרונים מדובר על גידול של פי ארבע במספר הילדים.
רן רידניק: מדובר כאן באמת במהלך מאוד מהותי ואנחנו מקווים שזה יביא לעידוד תעסוקת נשים באופן משמעותי.
אורלי אלמגור לוטן: אחד מהסעיפים לא מופיע בהחלטת ממשלה אבל כן דובר על כך שמס הכנסה שלילי ייתן לאמהות לילדים מתחת לגיל שנתיים בכל הארץ ולא קשר לתכנית ויסקונסין.
אורלי אלמגור לוטן: מדובר בעצם משנת 2007 והבנתי נכון שעכשיו זה השלב שבו אמורים כבר לקבל את ההחזרים.
אורלי אלמגור לוטן: השאלה האם נערכתם לכך, פרסמתם את זה והאם נשים כבר פונות ואמורות לקבל את הכסף הזה?
רן רידניק: יש כבר מס הכנסה שלילי, וכמו שאתם מכירים הוא עבר כמה תהפוכות.
רן רידניק: הייתה ההצמדה לתכנית ויסקונסין שמסוף אפריל יש טיפה של חוסר וודאות בנושא.
רן רידניק: כרגע המעמד החוקי שלה שמשנת 2011 אמורה להיות פריסה ארצית.
אורלי אלמגור לוטן: לאמהות מתחת לגיל שנתיים לא הייתה התניה תכנית ויסקונסין.
רן רידניק: לא אמרתי.
רן רידניק: מבחינת האמהות העובדות שוב היה מהלך של מס הכנסה שלילי - לנשים עובדות שהן אמהות לילדים מתחת לגיל שנתיים.
רן רידניק: אני חייב לציין שאני לא בקיא בסוגיה ואני מבטיח לחזור עם תשובה לוועדה, אני מעדיף לא לומר משהו שאני לא בטוח בו.
אורלי אלמגור לוטן: זה אמור להיות עכשיו.
ציפי חוטובלי: קח את זה כנושא לבדיקה, ותיתן תשובה מיידית לוועדה.
ציפי חוטובלי: זה חלק מתחושה שלנו שהדברים לאו מתרחשים בפועל.
רן רידניק: לגבי החלטת 602 יכול להיות שהדברים כן מתבצעים בפועל.
רן רידניק: מבחינת משרד האוצר יש שיתוף פעולה גדול בנושא הזה.
רן רידניק: נדגיש שוב שמדובר בצעד גדול ולא מדובר בצעד מובן מאליו.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לפנות עכשיו לתמר אלמגור ממשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.
ציפי חוטובלי: מאז שנפגשנו הוועדה העלתה כאן המון שאלות קשות ובעיקר את התחושה של העדר שקיפות בקריטריונים במקומות שבהם עתידים להיבנות המעונות החדשים.
ציפי חוטובלי: הבנתי ממנהלת הוועדה שרק אתמול העלאתם לאתר את הקריטריונים, מתי העלאתם לאתר את הקריטריונים?
תמר אלמוג: ביום ראשון ב- 6 ביוני.
ציפי חוטובלי: בשבוע האחרון.
ציפי חוטובלי: תני לנו בבקשה סקירה על מה שהתקדם ואילו חומרים הבאתם לנו שיעזרו לנו לעקוב אחרי יישום ההחלטה.
תמר אלמוג: אני מנהלת אגף מעונות יום במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה.
תמר אלמוג: האגף נמצא בהערכות לקראת יישום ההחלטה.
תמר אלמוג: מדובר בעבודה מורכבת, מאומצת ומסובכת, זו עבודה בשיתוף היחידה המשפטית.
תמר אלמוג: חשוב לציין נקודה אחת בפני יושבת ראש הוועדה וחברי הוועדה, יש לנו חסמים לא פשוטים של מגבלות כוח אדם ומשאבים של הייעוץ המשפטי.
תמר אלמוג: במסגרת העבודה השוטפת של האגף ומבלי קשר לתכנית הספציפית הזאת של 320 מיליון, שקדמו לה גם החלטות ממשלה נוספות שהוסיפו מטלות ומשימות אחרות לאגף לצורך הרחבה והגדלת שיעור הנשים המועסקות והגדלת המסגרות ברחבי הארץ.
תמר אלמוג: השילוב של כל הדברים האלה יצר עומס בלתי סביר ולכן אנחנו לא יכולים לעמוד בלוחות הזמנים עליהם התחייבנו בישיבה הקודמת כשדובר שלקראת חודש אפריל-מאי יפורסמו רוב המבחנים.
תמר אלמוג: נכון להיום פורסם המבחן הראשון לשכר דירה.
תמר אלמוג: המבחן הזה פורסם לפני כחודשיים להערות הציבור.
תמר אלמוג: האגף לקח בחשבון בצורה רצינית ויסודית את כל ההערות שהתקבלו.
תמר אלמוג: חלקן היו לא רלוונטיות וחלק כן .
תמר אלמוג: השינויים הרלוונטיים בוצעו בתוך המבחן.
תמר אלמוג: כרגע נמצא על הפרק בעבודה מתקדמת המבחן לשיפוצים.
תמר אלמוג: לקחנו אותו בעדיפות ראשונה על פני הבינוי כדי שנוכל לפרסם אותו לציבור.
תמר אלמוג: הוא מתוכנן להיערך בחופשת הקיץ עם קבלת התמיכה קודם לשפץ ולהסב את המבנים שיקבלו את התמיכה.
תמר אלמוג: נוסח המבחן הועבר כבר למשרד המשפטים.
תמר אלמוג: , אני מעריכה כשנקבל את האישור מהם תוך כחודש ימים נוכל לפרסם אותו להערות הציבור.
תמר אלמוג: נעיין בהערות נתייחס אליהן ולאחר מכן נפרסם אותו כסופי.
ציפי חוטובלי: מה לוח הזמנים החדש?
תמר אלמוג: על הפרק, המבחן של השיפוצים, אני מעריכה שתוך חודש זה יפורסם להערות הציבור, אנחנו נותנים כשבועיים לתגובת הציבור ולאחר מכן נעדכן אותו.
תמר אלמוג: אני מעריכה שבפרק זמן של כחודשיים מהיום הוא יפורסם כסופי לבקשות.
תמר אלמוג: העבודה שלנו מתבצעת גם בטור וגם במקביל.
תמר אלמוג: אנחנו עובדים במקביל גם על המבחן של הבינוי שהוא בסדר העדיפות הבא.
ציפי חוטובלי: אם אתם עובדים במקביל אז למה את אומרת שזה הדבר הבא.
ציפי חוטובלי: אתם אמורים לייצר את המכרזים האלה במקביל.
תמר אלמוג: אנחנו מותנים במספר גורמים וסדר היום שלנו משתנה מיום ליום.
תמר אלמוג: לדוגמה, יושבת לידי עורכת הדין סיגל מרד שהיום הייתה אמורה לשבת עם העובדת שלי באגף על מבחן התמיכה.
תמר אלמוג: אמרו לה "את צריכה להיות בכנסת" והישיבה הזאת נדחתה עד שיתפנה לה זמן.
תמר אלמוג: אנחנו במצב, הזה ואני לא אומרת שנעמוד בלוח הזמנים.
ציפי חוטובלי: אני מניחה שהישיבה הזאת לא היא זו שמעכבת את המבחן.
תמר אלמוג: בחודשיים האחרונים, העסקנו למשל את סיגל מרד בכל מה שקשור להערכות להרשמה לשנת הלימודים הבאה, עדכון מבחני תמיכה.
ציפי חוטובלי: שנת הלימודים זה לא דבר שפורץ לפתע פתאום, זאת לא מלחמה וזה דבר שקורה מדי שנה.
ציפי חוטובלי: אני באמת לא מבינה איך אפשר לעלות את זה כמשהו שפתאום משבש את התכניות.
ציפי חוטובלי: חלק מהעניין שלנו כרגע, והתחלנו את התהליכים כל כך הרבה זמן מראש כדי שלא נעמוד בפני מציאות שערב היציאה לחופש הגדול נמצא שלא הגענו בכלל לקו היעד ההתחלתי כדי להעניק מקומות חדשים לאותן אמהות שמבקשות להרחיב את שיעורי הזכאות בנושא מעונות יום.
ציפי חוטובלי: לומר ששנת לימודים זה הגורם שמעכב זה ממש מגוחך, זה אבסורד.
תמר אלמוג: שנת הלימודים זו רוטינה שנמצאת בתוך תכנית העבודה השנתית.
תמר אלמוג: מטבע הדברים חודשי מרץ ואפריל הם החודשים בהם עוסקים בהערכות לשנה הבאה.
תמר אלמוג: זה גוזל את זמן הייעוץ המשפטי על חשבון דברים אחרים וגם את זמן היחידה המקצועית, וזו בעיה.
תמר אלמוג: את מבחן שכר הדירה פרסמנו לפני הכל כדי להסיר את החסם של העדר מסגרות עד שיבנו המבנים.
תמר אלמוג: אמרנו שזמן בניית מעונות הוא בערך שנתיים שלוש.
תמר אלמוג: הרשויות רשאיות להגיש כעת בקשה לתמיכה, לקבל סיוע בשכירת המבנה.
גלי עציון: גם הארגונים יכולים.
תמר אלמוג: שכר הדירה מיועד רק לרשויות.
תמר אלמוג: יש שני מבחנים האחד לרשויות והשני לארגונים.
תמר אלמוג: אני מאמינה שברגע שיאושרו הבקשות הראשונות של המבחן הזה הרשויות כבר תתחלנה לאתר מבנים, ישפצו אותם וב-1 לספטמבר הן תוכלנה להפעיל אותם כמעונות זמניים.
אנסטסיה מיכאלי: הזמניים זה לא לזמן ארוך.
אנסטסיה מיכאלי: אם כבר מתכננים כדאי לתכנן את זה לעשר, עשרים שנה, אחר כך ישבו עוד אלף פעם ויחשבו מה ניתן לשנות.
אנסטסיה מיכאלי: אם בונים תכנית אז לבנות אותה לטווח הארוך, מה זה זמניים?
תמר אלמוג: מאחר ותהליך הבנייה ימשך לרשות המקומית בין שנתיים עד שלוש שנים מהרגע שהיא מקבלת את התמיכה.
תמר אלמוג: אנחנו רוצים ליצור מצב שההורים יוכלו לקבל שירות מיידי במבנה שלא נבנה ייעודית למטרה אלא מבנה מסוים שיעבור התאמה והסבה ויוכשר לפעול כמעון.
תמר אלמוג: אנחנו מעניקים גם סיוע לשיפוץ המבנה והתאמתו למעון יום.
תמר אלמוג: הרשות המקומית תוכל להפעילו באופן זמני עד שתושלם בניית המעון הקבע ואז הילדים יעברו מהמעון הזה למעון החדש.
ציפי חוטובלי: השאלה שעולה כאן היא כמובן שאלת התקציב.
ציפי חוטובלי: במהלך השנה הזאת התקציב שהוקצב לצורך כך הוא כביכול לא במימוש בכלל.
ציפי חוטובלי: מה קורה למעשה עם התקציב הזה?
גלי עציון: הוא יוחזר לאוצר.
תמר אלמוג: אני חייבת לציין שבנוסף לנושא המעונות קיימת גם מערכת המשפחתונים שמתפתחת וגודלת ואמורה לתת מענה להרבה מאוד ילדים כבר ב- 1 לספטמבר.
תמר אלמוג: למשל רק במגזר הערבי מתוכננים להיפתח 730 משפחתונים ב- 1 בספטמבר.
ציפי חוטובלי: אני חייבת לומר שזה מסוג הדברים שאומנם בסחבת הבירוקרטית הקיימת זה דבר שאפשר לצפות מראש, בעייני זה ממש מחמיץ את העיקר.
ציפי חוטובלי: העיקר של ההסכם היה לאפשר ליותר אמהות לקבל מענה הולם בסידור לילדים.
ציפי חוטובלי: עם כל הכבוד לצהרונים זה לא משרת את המטרה.
ציפי חוטובלי: הצהרונים הם בעצם מערך תמיכה לעובדה שיהיו עוד מעונות יום והרחבת מעגלי הזכאות.
ציפי חוטובלי: לכן אני באמת חושבת שצריך לשקול את העברת הסכומים למעגלי הסבסוד.
ציפי חוטובלי: אני לא יודעת במה זה כרוך מבחינת הנהלים מול האוצר, אבל בהחלט שייך לדבר על זה.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שכרגע אנחנו מפסידים בכל העולמות, לפחות זאת התחושה שלי.
ירון מלך: עכשיו זו ספינה אבודה מבחינת בינוי ושיפוצים.
ירון מלך: לא יהיה בנוי ושיפוצים, בשנה הנוכחית 2010 היא שנה אבודה.
ירון מלך: ארגונים גדולים, ארגונים מסודרים לא יעמדו בלוחות זמנים, קריטריונים, מכרזים שיש לעשות, הליכי בנוי, פיקוח.
ירון מלך: אתם צריכים לזכור שיש לנו חלון זמן של שלושה שבועות.
ירון מלך: שלושה שבועות בחופשת הקיץ להכין את שנת הלימודים.
ירון מלך: בשנים נורמאליות אנחנו תמיד נערכים כבר בימים אלה ונמצאים כבר בעיצומן של ההיערכויות.
ירון מלך: בשנים נורמאליות אנחנו כמעט יודעים את מהלך השיפוצים בחופשת הקיץ דקה לדקה בשביל להעמיד כמה שיותר מעונות, לשפץ אותם ולהתאים אותם.
ירון מלך: מאחר והקריטריונים לא קיימים, תהרגו אותי, אני לא מבין, כאילו צריך להמציא את הגלגל מחדש.