GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציפי חוטובלי: אני מדברת על דברים כמו רכבת עירונית וכל הפרויקטים שנמשכים שנים, לא כל יום משנים כי זה לא תמרור.
ציפי חוטובלי: לכן כן חשוב שנשים תהיינה מעורבות בתכנון.
יהודה אלבז: אני רוצה לומר עוד שני דברים ואפשר לפתח את הדיון.
יהודה אלבז: דבר ראשון, אנחנו דווקא חושבים שהגורם הנכון ביותר להוביל את תהליך התכנון ויישומו, אלו דווקא הרשויות המקומיות.
יהודה אלבז: אנחנו בשיתוף פעולה ברוב אזורי המטרופולין במדינת ישראל.
יהודה אלבז: כרגע אנחנו עושים עבודה גדולה מול אזור חיפה ותל אביב.
יהודה אלבז: אנחנו חושבים שצריך לקים רשויות מקומיות מטרופולין לתחבורה ציבורית.
יהודה אלבז: שכל הטיפול בתחבורה הציבורית יועבר לגוף המאגד את הרשויות המקומיות באזור מטרופולין מוגדר.
ציפי חוטובלי: זה מקובל בעולם?
יהודה אלבז: זה מקובל בעולם.
יהודה אלבז: כל העולם עובד כך ורק אצלנו אין.
ציפי חוטובלי: אנחנו מדברים על גוף ציבורי?
יהודה אלבז: רשות מטרופולינים.
אורית זוארץ: יש וועדה שמטפלת בנושא הזה?
יהודה אלבז: יש כמה גורמים.
יהודה אלבז: זו וועדה בין משרדית.
אורית זוארץ: כמה אנשים יושבים בוועדה וכמה נשים?
יהודה אלבז: רוב הנציגים הן נשים.
ולריה סייגלשיפר: אבל אין מומחיות מגדר כמו שחברת הכנסת ציפי חוטובלי ציינה.
ולריה סייגלשיפר: זה לא כל כך חשוב אם זה גבר או אישה אלא הקשר בין מגדר לתחבורה.
ולריה סייגלשיפר: זה החשוב.
סטלה אבידן: יש איזה זלזול בנושא של הוועדה.
סטלה אבידן: יהודה לא הבאת נתונים לוועדה.
יהודה אלבז: אני מודה שהתכוונתי לדיון על המגזר הערבי.
ציפי חוטובלי: לפי כל המומחיות שלך יש לך את היכולת לענות על כל השאלות.
יהודה אלבז: אני מוכן לענות על כל השאלות, אבל להגיד לי שלא באתי עם נתונים זה נכון, קודם כל כל הנתונים על תחבורה הציבורית זה כמה משאיות אבל אני מוכן להתייחס לכל נושא.
יהודה אלבז: לדעתי צריך להבין את חשיבותו של המהלך הזה שבעצם משנה את סדרי השלטון במדינת ישראל, בתפיסה.
יהודה אלבז: אנחנו חושבים שצריכים לשנות את זה.
יהודה אלבז: רוב הרשויות המקומיות הגיעו לאותה מסקנה ואני חושב שבהליך המשותף הזה אנחנו מובילים למקום הזה.
מאירה בסוק: מתי זה יתבצע?
מאירה בסוק: אף אחד לא יודע על קיום הדברים האלה.
יהודה אלבז: זה הולך להתבצע עכשיו ואני כולי תקווה שנצליח.
סטלה אבידן: למשל חיפה תהייה קשורה עם עכו ונהריה?
סטלה אבידן: נשים מהצפון תוכלנה להגיע לעבודה בעכו, בחיפה או לנהריה.
יהודה אלבז: הן עדיין יכולות להגיע.
סטלה אבידן: איך הן יכולות להגיע לעבודה?
סטלה אבידן: הרי פה זה כתוב בצורה ברורה שנשים שאין להן רישיון נהיגה לא יכולות לצאת מהכפרים שלהן ולהגיע לעבודה.
יהודה אלבז: אפשר לעבור למגזר הערבי ולתת תשובה.
ציפי חוטובלי: עם כל הכבוד זה לא נושא הדיון.
ציפי חוטובלי: זה לא הוגדר כנושא הדיון.
אורית זוארץ: גם אני לא הבנתי את זה כך.
אורית זוארץ: יש כאן בעיה מאוד רחבה של הנגשת מקומות עבודה לנשים, זאת הבעיה.
אורית זוארץ: ערביות הן ציר אחד בתוך הבעיה, אני לא מזלזלת בציר הזה והוא ציר מאוד חשוב הוא מאוד משמעותי.
אורית זוארץ: אבל אישה ערביה שאין לה נגישות למקום עבודה היא מבחינתי כמו אישה יהודיה שאין לה נגישות למקום העבודה.
דורית חובב: אני ממונה על מעמד האישה במשרד התחבורה, אבל אני רוצה לשאול שאלה בהקשר לדברים שנאמרים כאן.
דורית חובב: האם נושא הדיון הוא, או אולי אפשר לראות בעצם הרחבת הזדמנויות התעסוקה של נשים בכלל, לרבות התחבורה הציבורית?
ציפי חוטובלי: לא זה נושא הדיון.
דורית חובב: זאת אומרת הרחבת הזדמנויות התעסוקה באמצעות התחבורה הציבורית.
ציפי חוטובלי: דורית את לא בקונטקסט של הדיון, ואני יודעת שלא היית בפתיחת דבריי.
ציפי חוטובלי: הדיון הזה מתקיים במסגרת יום איכות הסביבה.
ציפי חוטובלי: במסגרת יום איכות הסביבה אחת הסוגיות החברתיות ביותר היא סוגיית התחבורה הציבורית.
ציפי חוטובלי: אנחנו בוועדה הקדשנו הרבה מאוד דיונים לחסמים שעומדים בפני נשים.
ציפי חוטובלי: אחד החסמים שחוזר על עצמו הוא החסם התחבורתי בעיקר לנשות הפריפריה.
ציפי חוטובלי: לכן הדיון הזה מוקדש אך ורק לסוגיית התחבורה בהקשר המגדרי שלה.
דורית חובב: התחבורה הציבורית.
דורית חובב: זאת אומרת הרחבת הזדמנויות התעסוקה של נשים באמצעות תחבורה ציבורית.
ציפי חוטובלי: הרחבת הנגישות למקומות עבודה על ידי תחבורה ציבורית, זה נושא הדיון.
סטלה אבידן: מה שאת אומרת זו אחת התוצאות למה שאומרת יושבת ראש הוועדה.
דורית חובב: אני חושבת שזה הפוך, אני חושבת שזה הרחבה, אבל זה בסדר.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לפנות לסטלה אבידן, בבקשה סטלה תציגי את עצמך.
סטלה אבידן: רכזת התחבורה של הפורום הירוק, קואליציה של ארגונים ירוקים, וועדי שכונות באזור גוש דן, המטרופולין של דן.
סטלה אבידן: נכון שמקדמים תכניות בערים הגדולות ואנחנו חלק מהארגונים הירוקים מעורבים ובעיקר בתכנית ההסעות ההמוניות.
סטלה אבידן: אבל כשמדברים על המגדר ובמיוחד שכאן מבקשים את הנושא של הפריפריה, אני לא מדברת בכובע הספציפי שגם יש על מה לומר כשמדברים על מטרופולין שיש יותר הזדמנויות.
סטלה אבידן: משרד התחבורה עושה קודם כל תהליך הפוך על הפוך.
סטלה אבידן: מכל הנושא של הארגון מחדש, הפרטה לכל מיני חברות קטנות שבמיוחד מפעילות את הפריפריה שקשה לפקח על התדירות שלהן, על רמת השירות, על רמת האוטובוסים ועל הדברים האחרים.
סטלה אבידן: משרד התחבורה עשה תהליך ממש הפוך ממה שבעצם דרוש במסגרת המגדרית ובעיקר בפריפריה.
סטלה אבידן: אין לכם היום כמעט שליטה, וגם כמה שתגיד לי שכן, בכל מה שקורה עם כל מיני חברות קטנות כמו למשל ברמלה לוד שזו קטסטרופה.
ציפי חוטובלי: למה זו קטסטרופה ברמלה לוד?
סטלה אבידן: אני לא זוכרת את שמה של החברה, היא לא מגיעה בזמן, האוטובוסים מלוכלכים, הם פשוט נשארו בגטו תחבורתי במקום להתקדם ככל שהכניסו את הנושא.
סטלה אבידן: כשמדברים על מינהלת המטרופולין, אין ספק וכולנו מסכימים, כל העולם באירופה עצמה צועדת לכיוון הזה, כל הערים הגדולות.
יהודה אלבז: הם כבר שם.
סטלה אבידן: זה לא פתרון קסם, זה אולי הפתרון הפוליטי של הצפיפות שגבולות הערים נכנסים אחת בשנייה, כמו רמת גן גבעתיים שאף פעם לא יודעים אם את פח האשפה הזה אוספת עיריית תל אביב או עיריית גבעתיים.
סטלה אבידן: אנחנו מדברים שהמטרופולין יסדיר רק את הנושא הפוליטי של כבוד ראשי הערים וניהול אינטרסים קטנים.
סטלה אבידן: למשרד התחבורה יש עדיין קטע מאוד חשוב שלא מוציא לפעול.
סטלה אבידן: בלי זה כל המערכות ההסעות ההמוניות נופלות, והנושא הוא הכרטיס, מרכז סליקה, כרטיס מעבר.
סטלה אבידן: אתה אמרת בעצמך שהתכניות שלך מתבססות על מעבר.
סטלה אבידן: בלי כרטיס מעבר שזה מה שמעכב בתל אביב-יפו את הרה-ארגון, אנחנו ממתינים לראות את הפיילוט הראשון בחודש אוגוסט.
סטלה אבידן: כמה שנים לוקח להקים מרכז סליקה?
סטלה אבידן: ריבנו של עולם כבר עשר שנים אנחנו מדברים על מרכז סליקה, אנחנו במאה ה- 21 וכל ילד קטן מסוגל לבנות במחשב שלו מרכז סליקה.
סטלה אבידן: בלי כל זה כל מה שתעשו וכל הכסף שתשקיעו בתכנונים ילך לפח.
סטלה אבידן: הדבר השני הוא נושא מודיעין.
סטלה אבידן: היום כל אדם שרוצה ללכת, נשים הם קהל שבוי בכלל לא רק לתעסוקה אלא לכל דבר, אין להן מרכז מודיעין אחד כדי לדעת איך היא מגיע מבאר שבע לירושלים לכתובת מסוימת.
ציפי חוטובלי: יש הצעת חוק בנושא הזה שמדברת על איגוד כל מקורות התחבורה הציבורית בארץ שיהיה מרכז אחד לכל הארץ, גם באינטרנט וגם מענה טלפונית.
ציפי חוטובלי: אני יודעת שהנושא הזה בטיפול.
סטלה אבידן: נכון.
סטלה אבידן: אבל מה שקורה, אני לא ערכתי את הבדיקה אלא הלמ"ס – הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ערכה אותה, 84% מתכניות התחבורה כמעט לא מתבצעות או מתבצעות באיחור מתאריך היעד שלהן.
סטלה אבידן: שני הנושאים של סליקה מרכזית והמודיעין הם הא' ב' לקידום כל נושא התחבורה, אפילו וועדת סדן שבדקה את הנושא של ארגון מחדש אמרה את זה.
סטלה אבידן: הדבר הנוסף זה להפסיק עם תהליך ההפרטה שכל מיני חברות קיקיוניות נכנסות דווקא בפריפריה והורסות את האפשרויות לאנשים.
ציפי חוטובלי: כאן אני לא מספיק בקיאה בתהליך ההפרטה של קווי התחבורה.
יהודה אלבז: אני מוכן להתייחס.
ציפי חוטובלי: בהחלט ואני מוסיפה שאלה נוספת.
ציפי חוטובלי: אני יודעת שלפחות אחת הדרכים שמדברים עליהן על היכולת של התחבורה ציבורית להיות נגישה באזורים מסוימים זה באמצעות הכנסת מוניות שירות ומיניבוסים לתוך התהליך הזה.
ציפי חוטובלי: אני יודעת שבתוך העיר כאן יש מיניבוס שמגיע לעיר העתיקה, לכותל.
ציפי חוטובלי: אני חושבת על דרכים כדי שבאמת התחבורה הציבורית תיתן מענה בקווים שלא ניתן למלא.
ציפי חוטובלי: הרי לא סביר שיהיו עשרה אנשים באוטובוס רגיל.
ציפי חוטובלי: אבל כן סביר שתהייה מונית שירות שתאסוף 10 אנשים או לחלופין מיניבוס קטן שיאסוף 20 איש.
ציפי חוטובלי: השאלה היא אם אתם כן נערכים בקווים קטנים לאפשרות הזאת?
ציפי חוטובלי: ותתייחס כמובן בבקשה לשאר.
יהודה אלבז: אני אתייחס בהחלט.
יהודה אלבז: אם הייתי מכין מצגת על המדיניות שלנו ועל הצעדים שלנו, אבל בהזדמנות אחרת אני אעשה את זה ותאפשרו לי מספיק זמן כדי לפרוס באופן מסודר את התכנון.
יהודה אלבז: אני מודה וזו אשמתי לא התכוננתי לכך.
יהודה אלבז: אני בשמחה אני אפרוס את כל המדיניות התחבורתית בתחום התחבורה הציבורית, זו משנה סדורה.
יהודה אלבז: אין ספק שכל הנושאים שסטלה אבידן ציינה הם נושאים שמטופלים.
יהודה אלבז: אני אתחיל בנוגע למרכז המידע.
יהודה אלבז: אכן ישנה הצעת חוק בנושא ואנחנו מקדמים את זה.
יהודה אלבז: לא המתנו להצעת החוק ואנחנו עושים את זה היום בפועל.
יהודה אלבז: בעזרת ה' ביולי השנה יעלה לאוויר המרכז.
סטלה אבידן: וואו, אנחנו רושמות ואנחנו מבקשות להיות מוזמנות.
סטלה אבידן: בעוד כחודשיים.
יהודה אלבז: בערך בעוד כחודשיים יעלה לאוויר המרכז.
יהודה אלבז: אני בדריכות, פעם בשבוע בודק את התקדמות העבודה.
יהודה אלבז: אנחנו מכניסים את הנתונים של כל חברה וחברה למרכז ובודקים שזה עובד והתשובות שמתקבלות הן תשובות נכונות.
יהודה אלבז: זו פעולה קשה ומסובכת אבל אנחנו עושים את זה.
יהודה אלבז: כאמור אנחנו אמורים לעלות ביולי עם האתר באינטרנט ומענה הטלפוני של "אגד".
יהודה אלבז: בשלב זה רק המרכז הטלפוני של "אגד" שייתן את התשובות על כל המפעילים.
אורית זוארץ: מונגש בשפות?
יהודה אלבז: המרכז מונגש בשפות.
יהודה אלבז: בעברית, רוסית, ערבית ואני חושב שגם באמהרית.
יהודה אלבז: זה מרכז גדול.
יהודה אלבז: בחרנו במרכז של "אגד" כי הוא גדול והוא מסוגל לספוג את תוספת השיחות.
יהודה אלבז: זה יתחיל עם המרכז של "אגד" ובהמשך נקים עוד מרכזים.
יהודה אלבז: אני חושב שזה מאמץ של שנים..
יהודה אלבז: אני מבקש לומר בצורה ברורה.
יהודה אלבז: משרד התחבורה כל הזמן בדילמה מהי מידת המעורבות והתערבות הממשלתית הנכונה.
יהודה אלבז: נושא הסליקה הוא נושא מעולה.
יהודה אלבז: מזמן הבנו שהפתרון האמיתי הוא שיהיה מרכז סליקה אחד לכל התחבורה הציבורית כדי שכל אמצעי הכרטוס יהיו אחדים, אצל כל המעפילים ובכל המקומות.
ציפי חוטובלי: אני מבקשת לעצור אותך.
ציפי חוטובלי: יש כאן מעבר חד לעניין אחר.
ציפי חוטובלי: אנחנו מדברים על הרחבת קווי שירות, אנחנו לא מדברים איך יהיו הכרטיסים.
ציפי חוטובלי: עזוב.
ציפי חוטובלי: האישה ברהט או בגליל לא תצא מהבית בכלל כי אין לה בכלל קו אוטובוס ליד הבית.
ציפי חוטובלי: מה יעזור כל הכרטוס?
יהודה אלבז: סטלה אבידן העלתה את זה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה למקד את הנושא.
ציפי חוטובלי: ורד סויד, חשוב לי לשמוע את עמדתך, עלתה כאן נקודה מאוד משמעותית בנוגע למעורבות מגדרית בסוגיות של תכנון.
ציפי חוטובלי: אחר כך ידבר ישראל גולום בנושא של נשים חרדיות, אחריו עורכת הדין אלה אלון, את נמצאת כאן עם סטודנטים שלך מהקליניקה בתל אביב, את תהייה נציגת הקליניקה.
יהודה אלבז: אני רציתי להתייחס בדקה לנושא של הפריפריה ולדוגמה של מגזר המיעוטים.
יהודה אלבז: לפני כמה שנים ובעקבות הדוח של תמר קינן נכנסנו לפעילות, השר מאוד תמך ועזר לנו לקדם את הנושא לפעילות.
יהודה אלבז: בעקבות הדוח והפעילות זיהינו פה צורך ואולי הזדמנות.
יהודה אלבז: אני לא מתייחס לזה כחסם אלא כהזדמנות לעשיית פעילות.
יהודה אלבז: התחלנו במהלך תכנוני, יישומי ביצירת תחבורה ציבורית במגזר המיעוטים שכן מכוון בעיקר למתן מענה מגדרי לנשים.
יהודה אלבז: העבודה הזאת נושאת פירות עם הפעלת התחבורה הציבורית ברהט.
יהודה אלבז: אנחנו ממשיכים להרחיב את זה לכל אזורי הפריפריה הן בצפון והן בדרום.
יהודה אלבז: כבר בקיץ הזה נתחיל באזורי המרוחקים יותר בצפון כמו סכנין וואדי ערה.
יהודה אלבז: הקדשנו המון זמן ללימוד הצרכים וזה היה חשוב להבין את הצרכים.
יהודה אלבז: אם בשנים הקדמות לא נתנו מענה לצורך במגזר הערבי זה היה בגלל שלא הבינו את הצרכים של המגזר הערבי.
יהודה אלבז: השקענו המון מאמצים בלימוד הצרכים, ישבנו עם אנשים, עם קבוצות מיקוד וניסינו להבין איך זה צריך לעבוד.
יהודה אלבז: יש לומר שיש כאן מלכודת קטנה, אני אתן את הדוגמה של רהט.
יהודה אלבז: ברהט אנחנו בסיטואציה מסוימת שהאוטובוסים נוסעים ריקים והנשים והילדים ממשיכים ללכת ברגל.
יהודה אלבז: המחיר הוא שקל.
ציפי חוטובלי: למה זה קורה?
יהודה אלבז: השינוי התרבותי של המודעות עדיין לא נעשה.
יהודה אלבז: אבל אנחנו ממשיכים כי אנחנו מאמינים שזה יקרה.
יהודה אלבז: יש גם את הסכנה שאסור שהתחבורה הציבורית לאורך זמן תקדים את הצרכים.
אורית זוארץ: צריך לעשות את זה בהלימה.
יהודה אלבז: אנחנו מנסים לעשות את זה בהלימה, יש כל הזמן את ההתלבטות האם זה לא מוקדם מדי.
יהודה אלבז: החלטנו בהחלטה עקרונית להקדים את הצרכים.
מוסטפא סלימה סולימאן: אנחנו מדברים במגזר היהודי על אוטובוסים מלוכלכים ועל העדר קווי אוטובוס בתוך הישוב, אז במגזר הערבי יש 10% מהתושבים הערבים שמתגוררים ללא תחבורה ציבורית בכלל, וכ- 70% מערבי ישראל המתגוררים בישובים ערבים שהם עם תחבורה ציבורית ברמה נמוכה.
מוסטפא סלימה סולימאן: זאת אומרת שבמקרה הטוב אוטובוס אחד עובר בעורק ראשי של הישוב בלבד ובתדירות נמוכה.
מוסטפא סלימה סולימאן: כשמוסרים את הנתונים על תעסוקת הנשים אנחנו ברשות רואים שהעדר התחבורה הציבורית בישובים הערבים הוא חסם מרכזי ביותר של כניסת נשים ערביות לשוק העבודה.
מוסטפא סלימה סולימאן: 18% מהנשים הערביות בלבד יוצאות לעבודה.
מוסטפא סלימה סולימאן: 77% מהן עובדות בתוך הישובים ובהעדר אזורי תעשייה ומשרדי ממשלה בתוך הישובים זה מסביר את כל התמונה.
מוסטפא סלימה סולימאן: יש לנו את תכנית החומש לפיתוח 12 ישובים ערביים.
מוסטפא סלימה סולימאן: הקצנו לעניין נגישות תחבורתית 100 מיליון שקל, שמינית מתקציב התכנית כולה.
מוסטפא סלימה סולימאן: כמובן שנגישות תחבורתית באוריינטציה חינוכית, תעסוקתית וחיבור למוקדים כלכליים מחוץ לישובים, תחבורה ציבורית בתוך הישובים, מסופים בתוך הישובים שיחברו את הישובים לצירים המרכזיים.
מוסטפא סלימה סולימאן: זו ההתחלה וזה נושא שעולה בכל ישיבה ובכל וועדה שהרשות משתתפת בה.
מוסטפא סלימה סולימאן: אני חושבת שלא במקרה יהודה אלבז הגיע עם נתונים על המגזר הערבי כי זו הבעיה החמורה.
מוסטפא סלימה סולימאן: נאמר לזכותו של משרד התחבורה שבכל תהליך זיהוי צרכים ב- 12 הישובים האלה ובעבודה אינטנסיבית של צוות העבודה שלנו מול משרד התחבורה הייתה היענות והכרה בעומק הבעיה.
מוסטפא סלימה סולימאן: אנחנו מקווים שהתכנית הזאת תתפתח ותורחב לעוד ישובים.
אורית זוארץ: יש אולי מסמך שנוכל לקבל?
אורית זוארץ: אולי אפשר לבקש את המסמך המסכם כדי שזה יוגש לוועדה.
אורית זוארץ: המסמך לאיתור ומיפוי צרכים בנושא התחבורה ב- 12 הישובים.
מוסטפא סלימה סולימאן: יש להם מצגת בנושא.
אורית זוארץ: אני חושבת שמסמך כזה צריך להגיע לוועדה.
ורד סויד: הרשות לקידום מעמד האישה תקיים פגישה עם המנהל הכללי של משרד התחבורה.
ורד סויד: אנחנו נדרוש אבחון ראיה מגדרית בכל התכניות הכוללות גם תחבורה ציבורית וגם של הרשויות המטרופוליטאניות.
ורד סויד: בסקר צרכים שהרשות עשתה בקרב הישובים הבדואים והדרוזים עלה החסם של תחבורה, גם לעניין השכלה וגם לעניין התעסוקה של נשים.
ורד סויד: בפיילוט בעבר ניסינו ברשות לקדם את תעסוקת נשים ערביות, על חלקם עורכת הדין הימת יונס תוכל להרחיב, נפלו עקב החסם של תחבורה.
ורד סויד: כמו כן גם קורסים של העצמה של נשים שלא יכלו להגיע עקב בעיית התחבורה.
ורד סויד: לאחר פגישה עם המנהל הכללי של משרד התחבורה נעדכן את הוועדה בממצאים.
ורד סויד: אני מבקשת שהימת יונס תוסיף בעניין.
הימת יונס: אני מבקשת להוסיף שגם בצפון וגם בדרום באזור רהט כשהצלחנו לקדם פיילוט של קבוצה של נשים שנשלח אותן למקומות עבודה וסידרנו להן מקומות עבודה, החסם היחידי שהיה זה היה חוסר התחבורה.
הימת יונס: עד שאני משכנעת אישה בדואית מהדרום שתצא ותתחיל לעבודה, חסם התחבורה הוא זה שמונע זאת ממנה.
יהודה אלבז: אבל יש היום.
ורד יונס: לא בכל הישובים.
יהודה אלבז: ברהט יש.
הימת יונס: גם בצפון היה לי פיילוט עם קבוצה מסוימת ששלחנו אותן ללמוד הנדסאות והתחייבו להשמה.
הימת יונס: גם הנושא הזה נפל בגלל שאין תחבורה.
הימת יונס: אמרו לנו לפנות לרשות ואולי היא רק תממן את ההסעה שלהן.
הימת יונס: פנינו ושם אמרו שזו לא האחריות שלהם אלא באחריות של משרד התחבורה.
הימת יונס: זה נפל וחבל.
יהודה אלבז: אני לא יודע מזה.
הימת יונס: בזמנו פנינו.
הימת יונס: זה היה פיילוט קטן של 20 בנות שרצו ללמוד.
ורד סויד: אני מבקשת לציין שמעבר לפריפריה גם במרכז הנגישות למוסדות השכלה, אפילו למכללות כמו המרכז הבינתחומי, סטודנטיות שאין להן תקציב לנסיעה במוניות אין להן איך להגיע לשם.
ציפי חוטובלי: לא נעים לי להגיד לך, אבל למרכז הבינתחומי אתה מגיע עם רכב פרטי, אתה לא צריך את התחבורה הציבורית.
אורית זוארץ: יש שם גם כאלה שלומדים בזכות מלגות.
אורית זוארץ: ורד סויד, אני חושבת שמעבר לתחבורה הציבורית זה משהו שבאמת הרשות יכולה להוביל ולשבת קצת יותר על הורידים של משרדי הממשלה, כדי לדאוג שבכל וועדה שבודקת, בוחנת תהיינה נשים.
ציפי חוטובלי: זה נאמר.
יהודה אלבז: אצלנו יש המון נשים.
ורד סויד: זה לא אותו דבר.
ורד סויד: צריכים אישיות מגדרית שתנתח.
ישראל גולום: אני ממרכז השלטון המקומי.
ישראל גולום: ראשית השלטון המקומי גם אם הוא היה רוצה לממן תחבורה אסור לו על פי חוק.
ישראל גולום: גם לא דבר שמוגדר שהוא אמור לממן.
ישראל גולום: שלטון המקומי משתף פעולה עם משרד התחבורה.
ישראל גולום: לא שמעתי על רשויות שלא רוצות לשתף פעולה אלא להפך הקשר הוא הדוק בכל מקום ומקום.
ישראל גולום: בכל מקום שהקשר רופף מרגישים את זה מיד.
ישראל גולום: אם בירושלים בשלב הראשון היה תקופה מסוימת קצר עם הפעימה של התחבורה שהייתה, זה תוקן מידית והדברים זורמים ועובדים בצורה מצוינת ובכל הרשויות.
ישראל גולום: לשלטון המקומי חשוב שהתחבורה תעבוד ותתפקד.
ישראל גולום: אבל אין לו את היכולות הכספיות להשקיע בעניין.
ישראל גולום: אני חושב שעם כניסת הרב –קו, אני חושב שיהודה אלבז היה צריך לומר את זה, ם
ישראל גולום: ילוח של נשים גברים או ילדים שנוסעים בשעות מסוימות זה יהיה יותר מסודר ויתן מענה לדבר.
ישראל גולום: עם כניסת כרטיס הרב-קו, הדברים יהיו מאוד ברורים.
יהודה אלבז: אני התחלתי לדבר על זה, אבל לא רצו שאמשיך.
ישראל גולום: זו בשורה של ממש.
ישראל גולום: אני חושב שבסוף 2011, ידעו בכל רגע נתון כמה נשים נוסעות וכמה גברים נוסעים ובאילו גילאים הם.
ציפי חוטובלי: אנחנו לא צריכים להיכנס לקו בשביל סטטיסטיקה.
יהודה אלבז: אנחנו מקימים אמצעי סליקה.
יהודה אלבז: מאחר והלכנו למהלך של כרטיסים פרסונאליים, עד כמה שהפרסונאליזציה תחדור לציבור ועד כמה שהאנשים יסכימו לשאת כרטיס פרסונאלי אז נוכל לנתח את התנועות לפי מאפיינים.
יהודה אלבז: היום כשאתה מוכר כרטיס אתה יכול לעשות את הפילוח כי אתה לא מוכר בנפרד כרטיס לנשים ולגברים.
ישראל גולום: בנוגע למגזר החרדי, שביקשת שאדבר למרות שלא תכננתי לדבר עליו.
ישראל גולום: המגזר החרדי בכל ישוב שהוא נמצא ובכל שכונה, כשיש צורך תחבורתי ליעד מסוים הוא פונה בצורה מסודרת למשרד התחבורה עם רשימת שמות ומספר הנשים שצריכות להגיע ליעד מסוים מכתובת מסוימת.
ישראל גולום: לרוב ולרוב ממש, משרד התחבורה נענה ומסדיר קווי תחבורה.
ישראל גולום: אנחנו למדנו מהניסיון שלנו כצרכנים כבדים של התחבורה הציבורית, שאם אנחנו תוקפים את משרד התחבורה ומעלים את הדרישות משרד התחבורה עונה שזה לא רציני והם מבקשים שנביא רשימת שמות.
ישראל גולום: גם לנו ברור שאם מישהי צריכה לצאת ממקום אחד לשני לעבודה והיא נוסעת בודדת התחבורה הציבורית לא חייבת לספק לה את הדרישה.
ישראל גולום: במקומות שיש קבוצות גדולות לא נתקלתי בתשובה שלילית מצד משרד התחבורה.
ציפי חוטובלי: בעצם אתה אומר שזה עניין של התארגנות מהשטח.
ציפי חוטובלי: זה מאוד נדיר ואשרי הקהילה החרדית שיש בה גם תפיסה קהילתית וגם יכולת התארגנות טובה.
ציפי חוטובלי: ברוב המקומות לצערנו אין את זה.
יהודה אלבז: יש רשויות מקומיות, שמשחקות את התפקיד הזה.
יהודה אלבז: המון רשויות מקומיות, מינהלים קהילתיים שכן עושים את זה.
יהודה אלבז: בירושלים לדוגמה אנחנו עובדים מול המינהלים הקהילתיים וזה מעולה.
תמר קינן: המסקנה הכי חשובה שניתן להסיק מדיון כזה שנדרשת העצמה של נשים כדי להתמודד מול הרשות המקומית ומול משרד התחבורה.
ציפי חוטובלי: אני באופן אישי לא חושבת שזו האחריות של אישה.
תמר קינן: יש לדרוש את זה.
ציפי חוטובלי: החשיבה צריכה להיות של המדינה.
אלה אלון: אני מהקליניקה לזכויות אדם באוניברסיטת תל אביב.
אלה אלון: אני רוצה לעלות בעיה שנתקלו בהקשר הזה תוך הפעילות שלנו בנושא.
אלה אלון: משרד התחבורה לא מפרסם את הרישיונות שהוא נותן לחברות האוטובוסים באתר האינטרנט שלו ובכלל.
אלה אלון: התוצאה שלא ניתן בכלל לדעת אם הרישיונות מתאימים למה שקורה בפועל ולמה שהחברות מספקות.
אלה אלון: אנחנו הגשנו בקשה שמסתמכת על חוק חופש המידע, ביקשנו מידע על קווים בישובים מסוימים.
אלה אלון: קיבלנו את המידע, אומנם באיחור אבל קיבלנו.
אלה אלון: כשהשוונו את המידע למה שמפרסמות החברות באתרי האינטרנט שלהן, מצאנו שלא היה שום קשר בין הדברים.
אלה אלון: לדעתי חשוב מאוד שהרישיונות האלה יפורסמו באתר.
אלה אלון: להערכתי זו לא בעיה לפרסם וזה מידע שיכול לעזור למשרד התחבורה בפיקוח על התחבורה הציבורית ועל הפעילות של החברות.
אלה אלון: באמצעות הפיקוח אזרחי ידעו מה החברות חייבות לעשות.
אלה אלון: כל זמן שזה לא קורה אין לצפות לפיקוח כמו שצריך.
ציפי חוטובלי: תודה רבה לך, ובעיקר על העובדה שציינת נקודה שלא הייתה במודעות שלנו.
ציפי חוטובלי: אני אסכם את הדיון.
ציפי חוטובלי: הדיון הזה הוא הרבה יותר רחב מאשר דיון לוועדה אחת.
ציפי חוטובלי: אני מציע יהודה אלבז שאנחנו במסגרת הוועדה נזמן אותך בעוד פרק זמן מסוים אחרי שתכניסו את מאגר המידע הכללי, וגם את אמצעי הסליקה.
ציפי חוטובלי: זאת אומרת אחרי שתהיינה התפתחויות עליהן דיברת תעביר לנו סקירה כללית על המצב.
ציפי חוטובלי: אנחנו נקיים את הדיון הזה בקונטקסט קצת יותר רחב.
ציפי חוטובלי: הדבר המרכזי, לפחות בעיניי, שהתעורר כאן ולדעתי כולנו שותפים ונסכים עליו, זה העדר מודעות מגדרית בכל מה שקשור בתכנון תחבורתי.
ציפי חוטובלי: ורד סויד, בשיתוף פעולה עם הרשות לקידום מעמד האישה במשרד הממשלה, הוועדה תיקח על עצמה כמטרה עליונה לדאוג שבחשיבה סביבתית תהייה נציגות מגדרית ויכנסו השיקולים בכל מה שנוגע לכניסה לשוק העבודה ושהם חלק מהתכנון התחבורתי של השנים הקרובות.
ציפי חוטובלי: בכל תכנון קיים למעשה הסוגיה הנשית תהייה על השולחן כסוגיה מרכזית.
ציפי חוטובלי: בכמה אחוזים מדובר מכלל הנוסעים בתחבורה הציבורית כ- 50%?
יהודה אלבז: יותר.
ציפי חוטובלי: כ- 60%.
ציפי חוטובלי: כמו שאומרים 'בעל המאה הוא בעל הדעה/, הלקוח המרכזי כאן זה ציבור הנשים, לדעתי הוא צריך לקבל את השירות הטוב ביותר.
ציפי חוטובלי: אני מודה לכל המשתתפים והמשתתפות שתרמו כל אחד ואחת מהזווית שלו, אני מקווה שההערות והמסקנות יובילו לשינוי בתחום הזה.
ציפי חוטובלי: בוקר טוב, אני שמחה לפתוח ישיבה משותפת של הוועדה לקידום מעמד האישה יחד עם ועדת חוץ וביטחון.
ציפי חוטובלי: יושב לצידי יושב ראש ועדת חוץ וביטחון חבר הכנסת צחי הנגבי.
ציפי חוטובלי: ננהל את הישיבה הזו כישיבה משותפת.
ציפי חוטובלי: הדיון נערך במסגרת החלטתו של יושב ראש הכנסת רובי ריבלין ואני שולחת ברכות ליושב ראש הכנסת על ההחלטה לקיים יום למודעות לכל הנושא של הטרדה מינית בבית המחוקקים, זה דבר ראשון מסוגו שנעשה כאן, כולל סדנה שתיערך בצהרים לחברי הכנסת להעלאת המודעות לכל החקיקה בנושא ולהתפתחויות.
ציפי חוטובלי: היום הוועדה, בשילוב עם ועדת חוץ וביטחון תדון במניעת הטרדה מינית בצה"ל.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לפנות לתת אלוף גילה קליפי, יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים שתציג לנו את המצגת ובעקבותיה נשאל שאלות ונוכל לראות מה צה"ל עושה היום כדי למנוע את התופעה של הטרדות מיניות.
קליפי אמיר: בוקר טוב לכולם, שמי גילה קליפי אמיר, היועצת הרמטכ"ל לענייני נשים מזה כעשרה חודשים.
קליפי אמיר: נתחיל את המצגת שמתודולוגית ההצגה תתחיל מרמת המקרו למיקרו ותפרט את כל התהליכים שנעשים, כולל המחקר האחרון והנתונים שכבר הוצגו בוועדה למעמד האישה לפני כשבעה חודשים, לסיכום שנת עבודה 2009.
קליפי אמיר: אנחנו מתייחסים לתופעת ההטרדה המינית כתופעה חברתית ואם נשכיל כולנו להבין שצריך להיות רצף בטיפול, והטיפול צריך להיות אינטגרטיבי, סביר להניח שנצליח גם להעלות את רמת המודעות למאפיינים של התופעה, לתת גם כלים בידי המוטרדות, הקורבנות והמוטרדים, אני אייחד גם לזה התייחסות מכיוון שאנחנו מרבים לדבר על נשים שמותקפות מינית או מוטרדות ואני יכולה לומר שיש לנו גם לא מעט גברים.
קליפי אמיר: כאשר באופן טבעי הנטייה, אל מול הנורמה החברתית, אנחנו יודעים שפחות פונים ומתלוננים ועל כן בצבא הם מקבלים רק טיפול וסעד נפשי ולא לצערנו מעבר לכך.
קליפי אמיר: ההטרדה המינית היא תופעה חברתית שלילית שיש להוקיע אותה.
קליפי אמיר: היא קיימת בכלל הארגונים והמוסדות.
קליפי אמיר: צה"ל הוא בבואה של החברה הישראלית והתופעות החברתיות שקיימות בחברה לא נעצרות בשערי הבקו"ם, הם מתגייסות לצה"ל.
קליפי אמיר: כמו שאנחנו מדברים על תופעת האלימות, האלכוהול הסמים, אותו דבר אנחנו יכולים לומר לגבי התופעות של ההטרדות המיניות.
קליפי אמיר: כפי שציינתי אנחנו צריכים להשכיל כמערכת, לא רק כמערכת צבאית, אלא בכלל כמערכת חברתית לפעול בכלל הערוצים.
קליפי אמיר: זאת אומרת שאם אנחנו מקבלים נתונים שילדות עד גיל 18 שהוטרדו מינית והותקפו מינית הן במסגרת משפחתית או במסגרת של בית הספר, בחינוך הבלתי פורמאלי והחינוך הפורמאלי, אנחנו כצבא ממשיכים לתת לה , באם היא רוצה, המשך טיפול וסיוע נפשי במהלך שירותה הצבאי ומתחשבים כמובן בהיבטים האלה בעת שאנחנו ניגשים להחליט לגבי שיבוצה.
קליפי אמיר: נתתי דוגמה לגבי דוח האחרון, אפשר לקרוא כל יום בעיתון על מורה, תלמידה, קבוצת ילדים, הנתונים שפורסמו בתקשורת לאחרונה על העלייה בהיקף התופעה בקרב בני נוער עד גיל 18, על מקרים קשים של אונס וניסיונות אונס, על התארגנות קבוצות לתקיפות מיניות לבני נוער עד גיל 18.
קליפי אמיר: הנתונים הם שכל אחת משלוש נשים עוברת אירוע של פגיעה מינית ואחד מכל ששה גברים עובר אירוע של פגיעה מינית.
קליפי אמיר: נתוני הצבא מדברים שחיילות שנמצאות במסגרת השירות הצבאי, אי מדברת על התופעה שברובה קורית במהלך סוף השבוע, יש אירועים עם אלכוהול ועם סמים במקומות הבילוי, אנחנו מקבלים דיווחים ממשטרת ישראל, מבתי החולים וממרכזי הסיוע לתקיפות מיניות.
קליפי אמיר: כרגע אנחנו מדברים בשנת 2009 על 109 דיווחים של אירועים שקרו במקומות אזרחים, התוקפים היו אזרחים - - -
ציפי חוטובלי: כל הנתונים חשובים אבל לא מקדמים אותנו לדיון לגבי הטרדות מיניות בתוך צה"ל.
ציפי חוטובלי: זה שחיילת הוטרדה על ידי אזרח זו לא הטרדה מינית בצה"ל.
קליפי אמיר: ציינתי בתחילת דברי שהמתודולוגיה תתחיל מהמקרו למיקרו, נגיע גם לאותם נתונים שגברתי מבקשת לקבל.
עתניאל שנלר: שאלת הבהרה, האם יש תבונה להכניס תחת הטרדה מינית גם את מעשי האינוס.
עתניאל שנלר: אתם בעצם מציגים כאן יחד, נדמה לי שההבחנה הזו לדיון שלנו היום היא מהותית.
ציפי חוטובלי: אנחנו מבחינים בין זה לזה.
קליפי אמיר: זה נכון, אבל כשאתה מסתכל בהתייחסות הקורבן גם ניסיון לאונס או אונס עצמו, החוויה של הקורבן היא חוויה מאד קשה.
קליפי אמיר: נראה פילוח של מה היו הניסיונות ומה המאפיינים של אותן הטרדות מיניות ומה עם מקרי אונס מלא.
עתניאל שנלר: כשתהיה לי הרשות לדבר אני אבהיר מדוע זו זילות, גם של זה וגם של זה.
ציפי חוטובלי: אנחנו מדברים כרגע על כל סוגי התקיפה המינית, אנחנו רוצים לדעת, כשחיילת יוצאת לבילוי אזרחי בסוף שבוע ברור שהיא נתונה לכל התחלואים, כולל תאונות דרכים וכולל כל בעיה אחרת שקיימת ברחוב הפתוח.