GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהל אס קורלנדר: אין היום בישראל אף מענה לרפואת החירום הזאת.
יהל אס קורלנדר: כמו שאמרתי לכם, לכו לדרום ובכלא סהרונים יש אגף בישראל שכלואים בו נשים בהריון וילדים, כלואים נשים בהריון וילדים.
יהל אס קורלנדר: המקלטים סגורים בפניהם ואני ממש מתחננת פה ואומרת קצת לפתוח את המקלטים, את דירות המעבר, לעזור במענה הנפשי הבסיסי.
יהל אס קורלנדר: על רפואת חירום אני מדברת, נשים בהריון שנמצאות ברחוב, ברחוב.
יהל אס קורלנדר: מדובר בהריון עקב אונס ואלה לא דברים פשוטים.
יהל אס קורלנדר: אנחנו מחזירות אותן לרחוב בעל כורחנו.
יהל אס קורלנדר: כמו שאמרתי, אין מענה לפגיעות הקשה הזאת והמדינה אפילו קצת מגבירה את הפגיעות.
יהל אס קורלנדר: לא קצת, היא מגבירה את הפגיעות על ידי זה שהיא לא אוכפת את עקרון איחוד משפחות, למשל, ומפרידה בין משפחות.
יהל אס קורלנדר: הגבר עצור, האישה ברחוב.
יהל אס קורלנדר: אנחנו מדברים פה על נשים מסודן, מקונגו, מחברות מסורתיות.
נחמן שי: הן מגיעות במסגרת משפחתית?
נחמן שי: עם בעלים?
יהל אס קורלנדר: כמו שאמרתי, רובן מגיעות לבד כי בני הזוג פשוט נרצחו בדרך.
יהל אס קורלנדר: הן מגיעות הרבה פעמים עם ילדים קטנים ובהריון.
יהל אס קורלנדר: יש הרבה מאד הריונות כתוצאה מאונס.
נחמן שי: הן בקבוצה או בודדות?
יהל אס קורלנדר: לרוב יותר בקבוצות.
שלמה מולה: כל יום וכל שבוע הן מגיעות.
יהל אס קורלנדר: חשוב להבין שעד יולי 2009 ארגון האו"ם לפליטים התעסק עם כל הנושא של בקשות למקלט, ראיין וטיפל.
יהל אס קורלנדר: מיולי 2009 ארגון האו"ם הכשיר אנשים בישראל והיום המדינה עושה את זה, אבל מה שקורה הוא שהמדינה עושה רק את זה.
יהל אס קורלנדר: זאת אומרת, היא נפגשת עם הפליטים, מבינה את מצבם, מחליטה – לרוב מחליטה שלא לתת – וזהו, זהו.
יהל אס קורלנדר: היא מפנה אותם חזרה לארגונים ההומניטריים שקורסים.
יהל אס קורלנדר: יש היום מקלט אחד עם 40 מיטות שמופעל על ידי ארגון הומניטרי וזה פשוט לא מספיק.
שלמה מולה: יש איזה ארגון של רופאים שעוזרים.
יהל אס קורלנדר: יש הרבה מאד ארגונים שעוזרים, אבל זה לא מספיק.
יהל אס קורלנדר: זה פשוט לא מספיק.
שלמה מולה: רופאים לזכויות אדם.
יהל אס קורלנדר: רופאים לזכויות אדם בהחלט עובדים.
נורית צור: אין טיפול מערכתי.
נורית צור: המדינה לא לוקחת אחריות והיא משאירה את זה ל-NGO.
יהל אס קורלנדר: שוב, כמו שאמרתי, העובדה שיש רק מקלט אחד לנשים בהריון פליטות בישראל.
יהל אס קורלנדר: ...
יהל אס קורלנדר: אני אחזור ואספר שמדינת ישראל חתמה, ניסחה ועודדה את אמנת האו"ם לפליטים בגלל הזכרון שלנו עקב השואה.
יהל אס קורלנדר: אנחנו היינו מאלה שחתמו על זה וניסחו את זה.
נחמן שי: לא כולם פליטים, חלק הם מחפשי עבודה.
יהל אס קורלנדר: בוודאי, אבל אני בכוונה עשיתי את ההבדל ביניהם.
יהל אס קורלנדר: אני מדברת פה על נשים שעברו תקיפות מיניות מאד מאד קשות במעבר הזה וגם אם בסוף יחליטו ככה או ככה, היום אנחנו צריכים לתת להן רפואת חירום, היום אנחנו צריכות לטפל בהן.
יהל אס קורלנדר: יש פה סוגיות מגדריות של פוסט-טראומות קשות מאלימות ואני רק אגיד שגם בקשות המקלט המדיני על רקע רדיפה מינית בעקבות ברית מילה לנשים ובעקבות אונסים חוזרים, כולם, חוץ ממקרה אחד בשנת 2000, נדחו.
יהל אס קורלנדר: המדינה לא מכירה בבקשת מקלט על רקע מגדרי.
יהל אס קורלנדר: איך זה יכול להיות?
יהל אס קורלנדר: בכל העולם כבר מכירים את זה, כבר עברנו את השלב הזה.
יהל אס קורלנדר: יש רדיפות על רקע מגדר.
יהל אס קורלנדר: למה בישראל זה לא מתקבל?
יהל אס קורלנדר: אני אעבור לדבר על מהגרות עבודה.
יהל אס קורלנדר: רוב מהגרי העבודה ברשיון, החוקיים, הם נשים.
יהל אס קורלנדר: יש לנו את תחום הסיעוד וכל ענף הסיעוד מתבסס על נשים בגיל הפוריות, נשים שוויזת העבודה שלהן בתוקף כל עוד המעסיק שלהן חי, מה שאומר שיש לנו נשים שעובדות פה עשר שנים ויותר.
יהל אס קורלנדר: הסוגיה הזאת מדהימה כי היא מראה לנו איזושהי צביעות מסוימת שהמדינה כלואה בתוכה.
יהל אס קורלנדר: אנחנו מביאים לכאן נשים באישור, נשים בגיל הפוריות שיהיו פה הרבה מאד שנים אבל אנחנו מגרשים אותן על זה שהן מקיימות יחסים רומנטיים עם מהגרים אחרים.
יהל אס קורלנדר: הידעתם?
יהל אס קורלנדר: יש מדיניות של גירוש בעקבות קשרים זוגיים וזאת הפרה של זכות האדם לאהבה.
יהל אס קורלנדר: אין לי הגדרה אחרת.
יהל אס קורלנדר: זה מוזר וגם אני הייתי בשוק כששמעתי את זה ואחר כך ראיתי שזה קורה.
נחמן שי: מה זה קשר רומנטי?
יהל אס קורלנדר: לא ילדים, אני לא מדברת על הריון.
יהל אס קורלנדר: אני בכוונה שמה את ההריון בצד.
נחמן שי: כשאישה כזאת יוצאת עם גבר...
יהל אס קורלנדר: כשהיא יוצאת עם מהגר עבודה אחר, תאילנדי, פיליפיני או כל אחד אחר, היא מגורשת אם קולטים את זה.
נחמן שי: מי יודע את זה?
יהל אס קורלנדר: אם המעסיק מלשין עליה, אם חברה שלה מלשינה עליה, יש הרבה מאד סיבות להלשין.
נחמן שי: למה אסור לה לקיים קשר?
יהל אס קורלנדר: תשאל את משרד הפנים.
אורית זוארץ: הם לא רוצים שהן ישתקעו כאן.
חנין זועבי: למה מתפלאים?
חנין זועבי: מה חוק האזרחות אומר לכם?
חנין זועבי: שאישה פלסטינית שמתחתנת עם פלסטיני מרמאללה גם כן מגורשת מהארץ.
נחמן שי: זה כבר היבט אחר.
חנין זועבי: לפתע אתם מופתעים.
דוברת: זה לא אותו דבר, זה ממש לא דומה.
חנין זועבי: את זה יש בחוק האזרחות וזה חוק בסיסי במדינה הזאת.
חנין זועבי: אישה פלסטינית שמתחתנת עם פלסטיני מרמאללה, מהשטחים הכבושים, המדינה מגרשת אותה.
חנין זועבי: פתאום אתם מופתעים כאילו אתם שומעים את הדברים בפעם הראשונה.
עמיר פרץ: חבר הכנסת נחמן שי, אחת הבעיות כאן היא שהדינמיקה היא דינמיקה מאד מאד מסגירה, מדוע?
עמיר פרץ: כי יש עובדת, שעובדת אצל קשיש מסוים וכשהיא נכנסת להריון באופן אוטומטי אותו קשיש או המשפחה שלו דורשים להחליף אותה.
עמיר פרץ: כשהחברה המעסיקה מחליפה אותה היא כבר לא מרגישה.
יהל אס קורלנדר: זה בסדר, יגרשו אותה גם ככה.
עמיר פרץ: לא, אבל חבר הכנסת שי שאל למה מסגירים אותה.
עמיר פרץ: היא כבר לא מרגישה אחריות כלפיה ואז היא גורמת לכל התהליך הזה, שיוציאו אותה וזאת בעיה קשה.
עמיר פרץ: היא צודקת, יש באמת מקרים קשים מאד.
יהל אס קורלנדר: המדיניות של המדינה צריכה להתייחס לכך שהיא מביאה נשים בגיל הפוריות.
עמיר פרץ: הבעיה היא לא רק מה תעשה למנוע את גירושה אלא הבעיה היא איך תיצור מצב שהיא תמשיך להשתכר אחרת היא תהיה פה אומללה.
עמיר פרץ: יש פה בעיה משולבת.
נורית צור: אני רוצה להדגיש פה עוד איזושהי סיטואציה דווקא מהצד השני, מאלה ששוכרים את המטפלים הזרים.
נורית צור: הוויזה תלויה במזמין וגם אם ישחררו את האישה הזאת, הוויזה לא משוחררת.
נורית צור: האדם הזה, שצריך את הטיפול, לא יוכל להזמין.
עמיר פרץ: לא, היום פחות, היום לא.
עמיר פרץ: היום היא יכולה לעבור ממעסיק למעסיק.
יהל אס קורלנדר: תוך תשעים יום.
יהל אס קורלנדר: תוך תשעים יום וזאת מגבלה דרקונית עדיין.
עמיר פרץ: סליחה, בעבר זה היה ממש מאסר והיום יש לעובדת איזושהי גמישות, אבל כשהיא בהריון היא במלכודת אימים, אין ספק שצריך להתמודד עם ההערה הזאת.
יהל אס קורלנדר: אני רוצה להזכיר לנו את המצב הפגיע של מהגרות העבודה.
יהל אס קורלנדר: יש חוק בישראל שמדבר על כמה דמי תיווך יכולים לדרוש ממנה, אבל הוא לא נאכף בשום צורה, בשום צורה.
יהל אס קורלנדר: מדובר על סכומים אסטרונומיים שהנשים האלה משלמות כדי להגיע לכאן.
יהל אס קורלנדר: הן משעבדות את עצמן עם מלווים בריבית, הן משעבדות את כל המשפחה, הן נמצאות פה במצב מאד מאד פגיע כי הן יודעות שרודפים את המשפחות שלהן והן חייבות לשלם את הסכום הזה.
יהל אס קורלנדר: בהקשר הזה הן לא יעשו שום דבר שיגרום לכך שהן יגורשו, ופה אני מדברת על ניצול מיני ועל מקרי אונס ועל תקיפות מיניות של מהגרות עבודה.
יהל אס קורלנדר: תחשבו על נשים בסיעוד שנמצאות לבד בבית עם משפחה ואנחנו יודעות – דיברתי עם הרבה מאד ארגונים במהלך הכנת הדוח הזה – שמדובר על ממדים מאד מאד גבוהים.
יהל אס קורלנדר: הנשים עצמן לא מדברות וגם אין שום מערך בישראל שמיידע אותן על החוקים, על זה שיש להן הגנה, שנותן להן איזושהי הגנה מפני גירוש בעקבות זה, שמגיע, שמדבר, שמפקח.
יהל אס קורלנדר: מבודדים אותן וזאת פגיעה על רקע מגדר של נשים שאנחנו מביאים לפה.
יהל אס קורלנדר: שוב, הן במצב פגיע מאד מאד והן חוששות.
יהל אס קורלנדר: הרי אם יגרשו אותן בעקבות קשר רומנטי בוודאי יגרשו אותן אם הן יתלוננו שמנצלים אותן.
יהל אס קורלנדר: יש התאבדויות של מהגרות עבודה בדיוק בגלל הסוגיה הזאת.
יהל אס קורלנדר: למה אין נתונים בנושא?
יהל אס קורלנדר: למה יש טאטוא של הסוגיה הזאת?
יהל אס קורלנדר: יש הרבה מאד התאבדויות בגלל שהן מפחדות, בגלל שהן מגורשות וכדומה וכדומה.
יהל אס קורלנדר: אני הייתי מצפה, כמחלקת מחקר, שכן יהיה איזשהו גוף, שתהיה איזו שאילתה שתישאל והנתונים האלה יינתנו.
יהל אס קורלנדר: התחלנו לדבר על אלימות מינית ונעבור לתחום של אלימות כלפי נשים.
יהל אס קורלנדר: רצח על רקע מגדרי הוא כבר מונח ידוע יחסית, אבל אני כן אומר שזה רצח שבבסיסו עומדת תפיסה סקסיסטית.
יהל אס קורלנדר: אני מדברת על מה שמכבסת המילים קוראת לו: רצח על רקע כבוד המשפחה או רצח על רקע רומנטי ואני גם אתייחס לרצח של נשים בזנות.
יהל אס קורלנדר: הידעתם, המשטרה מספקת רק נתונים על רצח של נשים על ידי בני הזוג וזה קצה קצהו של הקרחון.
יהל אס קורלנדר: במגזר הערבי, לצערנו, אנחנו רואים רצח של נשים על ידי קרובי משפחה, לא על ידי בני זוג, על ידי קרובי משפחה מדרגה שנייה ושלישית.
ציפי חוטובלי: זה לא מדווח?
ציפי חוטובלי: ברור שזה מדווח.
אורית זוארץ: זה לא בקטגוריה.
יהל אס קורלנדר: המדינה לא מכניסה את זה לשום נתון סטטיסטי.
ציפי חוטובלי: זה רצח בתוך המשפחה.
יהל אס קורלנדר: אין נתונים סטטיסטיים על מה שנקרא רצח על רקע כבוד המשפחה אלא אך ורק על רצח על ידי בני זוג.
יהל אס קורלנדר: ובהעדר נתונים, איך תהיה מדיניות?
יהל אס קורלנדר: איך יהיה מעקב?
אורית זוארץ: זה נכנס תחת רצח כללי.
יהל אס קורלנדר: איך יהיה נסיון לקבוע מדיניות נגד התופעה הזאת?
יהל אס קורלנדר: נמשיך ונדבר על זה שאין נתונים על הטרדה מינית במקום העבודה.
יהל אס קורלנדר: זה תחום כל כך אפרפר וכל כך חמקמק ואנחנו מדברות גם על מאות דיווחים על הטרדות מיניות, אבל רק על עשרות תיקים במשטרה, כבר לא רק במקומות העבודה.
יהל אס קורלנדר: מחקר שערך משרד התמ"ת מראה שרק 66% מהנשים בכלל מודעות לחוק הזה.
יהל אס קורלנדר: קמפיין?
יהל אס קורלנדר: תקציב?
יהל אס קורלנדר: העברנו חוק שעשה כזאת מהפיכה, איך זה שרק 66% מהנשים יודעות עליו?
דוברת: גם צריך לתלות את התקנון.
יהל אס קורלנדר: בדיוק, שהתקנון לא ייתלה מאחורי הדלת של השירותים.
רינה בר-טל: סליחה, היושבת ראש, יכול להיות שזה רעיון נכון לפנות לרשות למעמד האישה עם הנתון הזה.
רינה בר-טל: אני לא בטוחה שהן מודעות לו ואני חושבת שזה נתון חשוב.
רינה בר-טל: יכול להיות שהרשות יכולה להיות זרוע חשובה מאד לנושא של מודעות לנושא הזה.
יהל אס קורלנדר: בצה"ל אחת מכל שבע חיילות מוטרדות מינית, מה שעושה את הצבא לא כל כך בטוח בשביל נשים, דבר שבמקום שבו יש חוק גיוס חובה לנשים אנחנו לא יכולות לשאת.
יהל אס קורלנדר: איך יכול להיות שאנחנו שולחות את בנותינו ואנחנו הולכות בעצמנו, מי שמתגייסת, וחשופות שם להטרדה מינית?
יהל אס קורלנדר: כמובן, בצה"ל, בגלל המבנה ההיררכי ובגלל המבנה הפיקודי, נשים נמצאות במצב פגיע מכדי להתלונן וכדומה וכדומה.
יהל אס קורלנדר: התחום האחרון שאני אתייחס אליו הוא דיני אישות.
יהל אס קורלנדר: כמו שהיום אנחנו מדברות על אפליה מובנת, אין שוויון בפרשנות האורתודוכסית שקיימת היום, כמו שאמרנו קודם, לא צריך לשנות את הדת, צריך פשוט להרחיב את תחומי האחריות של הדת האורתודוכסית.
יהל אס קורלנדר: צריך להבין שגם המדינה חתומה על אמנות שקוראות לכל הסוגיה הזאת להתיישר, אבל לא.
יהל אס קורלנדר: אנחנו נמצאות היום במצב שבו הנישואים והגירושים הם בסמכות הבלעדית של בית הדין האורתודוכסי, מה שיוצר העדר מענה לנשים מסורבות גט ועגונות.
יהל אס קורלנדר: מדובר בהפקרה של הנשים הללו, הפקרה מוחלטת.
יהל אס קורלנדר: כמובן, העדר הזכות הבסיסית להינשא לכל החפצה בכך: נשים חד מיניות, זוגות מעורבים וכדומה.
יהל אס קורלנדר: הצעת החוק של ברית הזוגיות עוסקת בחסרי דת ולצערי מדובר רק על אוכלוסיה קטנה בתוך התחום הזה.
יהל אס קורלנדר: גם זה איזשהו חור שחור שאנחנו לא נכנסות אליו, אבל הוא נוגע לחיי רובנו ויש פה אי שוויון מובנה ובסיסי.
יהל אס קורלנדר: אני אסכם ואומר שנשים סובלות מאי שוויון בסיסי ומאפליה מובנת, כלומר אין פה סוגיה שלנו כעצמנו, כאישיות כזאת או אחרת, אלא חסמים שבנויים.
יהל אס קורלנדר: אני מדברת על שוליות כפולה, זאת אומרת נשים שהן גם נשים אבל גם מהגרות או פליטות או ערביות או מזרחיות.
יהל אס קורלנדר: הן סובלות מאפליה כפולה ומכופלת.
יהל אס קורלנדר: אני מזכירה שוב את הסוגיה של נשים בהריון.
יהל אס קורלנדר: רוב הנשים בישראל כלואות ברצפת הבוץ של שכר המינימום, של עבודות עם שכר נמוך, של עבודות ללא קידום ואלה שהצליחו להשתחרר נתקלות בתקרת הזכוכית.
יהל אס קורלנדר: המסקנה היא ברורה: יש לנו צורך ברור במדיניות ממשלתית ברורה.
יהל אס קורלנדר: לא מספיק רק סגנית שר לענייני נשים, צעירים וסטודנטים גם אם כוונותיה באמת טובות, אלא צריך גם משרד לענייני נשים ותקציב.
יהל אס קורלנדר: אנחנו מגלגלים את זה לפתחכם ואני רוצה להודות לכולכם על כך שהקשבתם לי עד עכשיו.
ציפי חוטובלי: תודה, באמת תודה רבה.
ציפי חוטובלי: הסקירה מאלפת מאד.
ציפי חוטובלי: חלק מהנתונים ידועים וטריוויאליים וחלק מהנתונים הם חידוש מכאיב ועצוב.
ציפי חוטובלי: אני אפתח את הדיון כרגע בעיקר להערות של חברי הכנסת, במידה ויש.
ציפי חוטובלי: חברת הכנסת אורית זוארץ, ביקשת את רשות הדיבור.
אורית זוארץ: אני מודה ליושבת ראש הוועדה.
אורית זוארץ: אני חושבת שהדיון הזה מאד מאד חשוב ואני מודה לך על כך שבחרת לקיים אותו.
אורית זוארץ: שדולת הנשים, אני חייבת להודות לכן על כך שאתן מציבות בפנינו מראה.
אורית זוארץ: זה לא ברור מאליו, זה לא קורה כל יום.
אורית זוארץ: אנחנו יושבים כאן בוועדה ובכל פעם מציגים לנו איזשהו פלח מנקודת מבט כזו או אחרת, אבל המסמך הזה באמת רחב ומקיף ונוגע לכל תחומי החיים של נשים בחברה הישראלית.
אורית זוארץ: אני חייבת באמת לציין שההתייחסות כאן מאד מאד רחבה ונותנת מענה לקבוצות של נשים באוכלוסיה.
אורית זוארץ: במקרים רבים אנחנו מקבלים דוחות שנוגעים ל – אני תמיד קוראת לזה 'אמידות, לבנות ומשכילות' – ולא מתייחסים לנשים הערביות ולא מתייחסים לפליטות ולמהגרות העבודה.
אורית זוארץ: אניחושבת שהדוח הזה מאד מאד חשוב ואסור שהשולחן הזה יהיה השולחן האחרון שהוא יונח עליו.
אורית זוארץ: צריך ללכת עם זה הלאה.
אורית זוארץ: לגבי העצמת נשים, רבות דיברו על הסוגיה של העצמת נשים וראינו מה קרה בשנים האחרונות עם דירקטוריות.
אורית זוארץ: יש לנו, לדעתי, אלפי נשים שהוכשרו כדירקטוריות ועשו את הקורסים המבוקשים, אבל הלכה למעשה אנחנו לא רואים שנשים משתלבות בדירקטוריונים.
אורית זוארץ: אנחנו רואים הרבה מאד חסמים שלא מאפשרים לנשים להמשיך הלאה.
אורית זוארץ: בעיניי, יש כאן איזשהו מוסר כפול כי מצד אחד אנחנו מבקשים להימנות עם המדינות המפותחות ומצד שני אנחנו מדשדשים הרחק מאחורי מדינות העולם השלישי בכל מה שקשור לשוויון הזדמנויות אמיתי בחברה, שוויון מגדרי, שוויון לנשים אבל כמובן גם לקבוצות נוספות.
אורית זוארץ: אנחנו יודעות שבחברה הישראלית, ככל שאת מתרחקת מהמרכז לפריפריה, הסיכוי שלך לממש את הפוטנציאל שלך הולך וקטן.
אורית זוארץ: קחו, למשל, אישה בדואית בדרום או אישה חד הורית מהצפון, עם כל החסמים והמגבלות.
אורית זוארץ: יש לנו הרבה עבודה.
אורית זוארץ: ציר נוסף שמאד חשוב להתייחס אליו הוא הפמיניזציה של פרופסיה.
אורית זוארץ: אנחנו רואים את זה בהרבה מאד מקצועות וצריך לעשות כאן עבודה גם שלך, יושבת ראש הוועדה מול האוצר בעבודה מאד מאד סיזיפית.
אורית זוארץ: אם את צריכה אותנו, חברי הכנסת, אנחנו כולנו מגויסים וראינו את זה כאן ללחץ על הממשלה כן לקדם דרגות שכר שהולמות את העבודה שאותן נשים עושות.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על עובדות סוציאליות, על מורות והרשימה מאד ארוכה.
אורית זוארץ: דרך נוספת שאפשר לפעול בה היא התאמת המערכות לצרכים שלנו כנשים.
אורית זוארץ: זאת אומרת, כל המבנים החברתיים שאנחנו מקבלים אותם 'כזה ראה וקדש' גם בתעסוקה וגם באקדמיה הם מערכות שבנויות על היכולת ועל אמות המידה הגבריות.
אורית זוארץ: זאת לא מלחמת מינים אבל עדיין, כשיצאו מנקודת הנחה שהגבר הוא המפרנס העיקרי וראש המשפחה התאימו את המערך הזה לגברים.
אורית זוארץ: גם באקדמיה אנחנו רואים את החסמים האלה וגם במסגרות אחרות, עולם התעסוקה – שעות גמישות, למשל.
אורית זוארץ: אנחנו הרבה יותר אפקטיביות בתחומים רבים ואנחנו לא חייבות לשבת 12 שעות במשרד וכולנו יודעים מה עושים בישיבות אחרי שבע בערב.
אורית זוארץ: בן זוגי, למשל, ישב באחת החברות הגדולות בצוות הניהול, נתנו לו צ'ופר, משעה 7 עד 11 בלילה, הוא חוזר הביתה ואומר: טוחנים מים, לא עושים שום דבר.
אורית זוארץ: בישיבה של שעה בבוקר סוגרים את הכל ואני לא מבין למה אני צריך להישאר שם.
אורית זוארץ: הוא פשוט ביקש שיוציאו אותו מהכבוד הגדול הזה.
דוברת: זה יותר קל מאשר לרחוץ ילדים, לתת להם לאכול ולהשכיב אותם לישון.
אורית זוארץ: אבל הכבוד הגדול הזה הוא הכבוד של ערוץ הקידום.
אורית זוארץ: כשאנחנו מדברים על הסללה לא מדובר רק על מקצועות בבתי הספר, שזה חמור בעיניי.
אורית זוארץ: חשבתי שזה עבר מן העולם.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על הסללה של קידום בתוך הארגון כי את מי הוא באמת רואה?
אורית זוארץ: הוא רואה את זה שנשאר לשתות אתו אספרסו ולעשן סיגר.
אורית זוארץ: יש כאלה גם שעובדים.
אורית זוארץ: עוד דבר שהשתוממתי לשמוע ביחס לנתונים על נשים בהריון ואחרי לידה.
אורית זוארץ: היו לי מפגשים עם נשים מגרמניה ומאיטליה וסיפרתי להן שיש חקיקה ואנחנו נתקלות בבעיה עקב המצב הכלכלי.
אורית זוארץ: הן היו בהלם, הן לא הבינו.
אורית זוארץ: אצלן זה חוק.
ציפי חוטובלי: איזה חוק?
אורית זוארץ: חוק, לא עוברים על החוק.
אורית זוארץ: אסור לפגוע באישה בהריון או אחרי לידה.
אורית זוארץ: זה כמו לעבור באדום.
אורית זוארץ: הן השתוממו שיש לנו בעיה עם יישום החוק, זאת אומרת הן לא הבינו על מה אני מדברת.
ציפי חוטובלי: זאת קצת מנטליות אחרת.
אורית זוארץ: אני לא יודעת, אנחנו רוצים להיות ב-OECD ואנחנו רוצים להיות מתקדמים ומפותחים.
אורית זוארץ: מה שאני חושבת שאנחנו צריכות לעשות כאן, יחד עם החברים – אני באמת מברכת את חברי הכנסת ואת חברות הכנסת שנמצאים כאן – זה הטמעת תרבות של שוויון ואיסור אפליה.
אורית זוארץ: זאת תרבות.
אורית זוארץ: שואלים: איך זה יקרה?
אורית זוארץ: זאת תרבות וצריך לעבוד מול השרים.
אורית זוארץ: אני זוכרת נתון של משרד התיירות שאומר שאין בחירות.
אורית זוארץ: צריך להביא את שר התיירות לפה, לפה.
אורית זוארץ: צריך לעבוד מול השרים.
אורית זוארץ: פה יש הסכמה, יש קונצנזוס ואין בעיה, אבל הבעיה שלנו היא מול השרים, שלא מבינים שהם צריכים לעשות שינוי מערכתי בארגונים וגם הממונה מנציבות שירות המדינה, שנמצאת כאן, אין לנו ויכוח אתה.
אורית זוארץ: הבעיה שלנו היא עם השרים.
אורית זוארץ: השרים מתווים מדיניות ובואו לא נתבלבל.
אורית זוארץ: זה בידיים שלהם.
אורית זוארץ: אם שר נותן הנחיה למנכ"ל שלו שמהיום והלאה הוא מסור לנושא מסוים.
אורית זוארץ: צריך לעבוד אתם אחד אחד ולא לקיים דיון בממשלה.
אורית זוארץ: צריך לעשות עבודה יותר סיזיפית שלנו כחברות כנסת.
נורית צור: הבעיה היא ששרי תיירות מתחלפים בדרך כלל אחרי שנה.
אורית זוארץ: לפחות בזמן שהוא נמצא, שיעשה שינוי.
אורית זוארץ: אגב, אלה חוזים אישיים.
אורית זוארץ: מה שהוצג כאן זה עלוב וזה פשוט לא מגיע לאחוזים המינימליים של נשים בעמדות בכירות.
אורית זוארץ: זאת תעודת עניות לו.
אורית זוארץ: לגבי פליטות, קורבנות תקיפה מינית, אונס וזנות – במסגרת הוועדה למאבק בסחר בנשים אנחנו מטפלים בסוגיה של סחר בנשים לא רק למטרות זנות אלא גם למטרות עבדות.
אורית זוארץ: זאת סוגיה שהיא בעצם מועצמת.
יהל אס קורלנדר: צריך לפתוח את המקלט.
יהל אס קורלנדר: המקלט הרי פתוח היום לקורבנות סחר בעבדות וצריך לפתוח אותו גם לפליטות.
יהל אס קורלנדר: זה יהיה מדהים, אפילו שתיים-שלוש מיטות.
אורית זוארץ: יש לנו מקרים שאנחנו מטפלים בהם של נשים שנאנסו והותקפו מינית ונוצלו מינית והודחו לזנות בקרב הפליטות.
אורית זוארץ: אלה מקרים שאנחנו מטפלים בהם במסגרת הוועדה ואני אשמח להרחיב את זה.
אורית זוארץ: יש כאן הפניה של אצבע מאשימה למשרד הבריאות, שמתנער מהאחריות שלו.
אורית זוארץ: הם היו אצלנו בוועדה והוא פשוט התנער מהאחריות שלו.
אורית זוארץ: אנחנו לא מרפות, אנחנו ממשיכות ללחוץ עליו ואם זה לא יסתייע אנחנו נעלה הלאה לראש הממשלה או לגורמים נוספים.
ציפי חוטובלי: אני מודה לך מאד, חברת הכנסת אורית זוארץ.
ציפי חוטובלי: חבר הכנסת עמיר פרץ, בבקשה.
עמיר פרץ: גברתי היושבת ראש, אני מתנצל על כך שלא שמעתי את כל הדיון, אבל בלי ספק הנתונים שהוצגו כאן והניתוח – איך אומרים?
עמיר פרץ: זאת התעודה הכי הכי שלילית שאפשר לקבל מול כל ההצלחות כביכול של הכלכלה הישראלית והחברה הישראלית.
עמיר פרץ: למעשה, מי שרוצה לראות את כשליה של מדינת ישראל בכל תחום ותחום יחפש נושא ואחר כך יחפש את האישה.
עמיר פרץ: חפש את עובדי חברות כוח האדם ואחר כך חפש את האישה.
עמיר פרץ: חפש את המהגרים ואחר כך חפש את האישה במהגרים.
עמיר פרץ: חפש את הפער במגזר הערבי ואחר כך חפש את האישה שנמצאת שם.
עמיר פרץ: אז הוא ימצא באמת את העוצמה של הכשל הזה.
עמיר פרץ: הבעיה היא שלצערי הרב מדינת ישראל עדיין לא הפנימה שאם יש דרך לפתור את בעיות הפערים במדינה הזאת היא רק דרך העצמת נשים.
עמיר פרץ: אין דרך אחרת למעשה.
עמיר פרץ: הדרך היחידה היא שככל שנשים בכל התחומים יקבלו את המגיע להן, מצבה של החברה הישראלית ישתנה דרמטית.
עמיר פרץ: ככל שמספר הנשים יתנו את התרומה שלהן בעצם כניסתן לשוק העבודה, אבל לא ככאלה שבאות כי המצוקה הכריעה אותן אלא ככאלה שרואות בזה גם חלק מתרבותן-הן.
עמיר פרץ: העבודה היא לא רק מקור השתכרות.
עמיר פרץ: לכן, שינוי התרבות והגישה בכלל הם דבר באמת הכרחי.
עמיר פרץ: אבל בואו לא נשלה את עצמנו.
עמיר פרץ: אני חושב באמת שאמצעי האכיפה לא פשוטים, אבל אין לנו ברירה.
עמיר פרץ: לדעתי, צריך מצד אחד לתת ציונים לשבח למשרדים שמצליחים לשנות את האחוזים היחסיים גם של קבוצת הניהול שלהם, גם של אופן ההתפלגות של נשים וגברים ואני לא יודע אם אתן עושות זאת, אבל לא צריך באמת.
עמיר פרץ: ... צריך פעם בשנה לפרסם מי השר המצטיין ומי השר הנכשל.
עמיר פרץ: אני מכיר את הדוחות, אני מכיר את הדוחות.
אורית זוארץ: לא, לא, יש אות המעסיק המצטיין של שדולת הנשים.
עמיר פרץ: אני מדבר על השקעה ציבורית בזה.
עמיר פרץ: אני מכיר את הדוחות, תאמיני לי.
עמיר פרץ: ראיתי את הדוח, ראיתי את ההתפלגות.
ציפי חוטובלי: צריך גם לשרים והוא צודק.
עמיר פרץ: זה צריך להיות שמי.
אורית זוארץ: גם על השרים.
עמיר פרץ: שמית, להוציא את זה שמית.
עמיר פרץ: שיהיו מודעות באותיות קידוש לבנה וכל אזרח יראה זאת.
עמיר פרץ: תאמינו לי, אין דבר שמשפיע יותר על אנשי ציבור מאשר העובדה שהם קמים בבוקר ורואה את התמונה שלו שכתוב בה: השר שנכשל בכל מה שקשור לקידום ולצמצום הפער של מעמד האישה במשרדו וכו' וכו'.
עמיר פרץ: בלי ספק, מה שאתן מעלות כאן לגבי החברות הבורסאיות ובכלל לגבי חברות ציבוריות וכל הגדרה שהיא – מתחילים להגיד בורסאיות וחברות ממשלתיות.
עמיר פרץ: אני מדבר על כל חברה ציבורית בהגדרה שלה, גם, בוודאי, חברות שנסחרות בבורסה והן מפוקחות – שם עיקר הבעיה.
עמיר פרץ: אנחנו בעצם חייבים למצוא דרך שבה כלי האכיפה הם כאלה שהם נותנים לנשים יכולת הרבה יותר משמעותית.
עמיר פרץ: זאת אומרת, אם הייתי חושב היום לפתוח איזושהי מחלקת גיבוי, הייתי פותח איזה דבר שמסביר לנשים שגם אם הן נוצלו במשך כל כך הרבה זמן, אם הן מפוטרות אחרי מספר שנים, שיגישו איזו תביעה רצינית, אבל שיתחילו במודעות.
עמיר פרץ: הרי בתי הדין מכירים ברישום האישי של אדם ובהרבה מקרים שבהם סייעתי לאנשים, אם הוא בא עם מחברת שבה הוא רשם חמש שנים שהוא עבד בלילה ושילמו לו לפי שעות בוקר או שהוא עבד ככה ועבד ככה ועבד ככה, לא עוזר שבמחשבים הם סידרו את זה כי במחשב הם מסדרים, כמובן, שעבדת שש שעות ולא שמונה ולכן אתה מקבל פחות משכר מינימום וכו' וכו'.
עמיר פרץ: אנחנו מכירים את כל הטריקים האלה בהרבה מקומות, גם במקומות לכאורה מסודרים, חברות מאד עשירות ומאד מצליחות.
עמיר פרץ: צריך לתת לנשים את תחושת הביטחון שיש מי שיגן עליהן ואני חושב שהעניין של האכיפה והעניין של החמרה בענישה והעניין של נקיטת צעדים נגד מעסיקים שמנצלים את העובדה שנשים בסופו של דבר פוחדות לאבד את מקום העבודה שלהם...
עמיר פרץ: גם גברים מוחלשים יודעים שזה העניין.
עמיר פרץ: הוא לא רוצה לאבד את מקום העבודה שלו.
עמיר פרץ: הוא אומר: בסדר, גונבים אותי ב-500 שקל אבל לפחות אני אשאר עם מה שיש לי.
עמיר פרץ: אצל נשים זה על אחת כמה וכמה.
עמיר פרץ: לכן, העניין של אמצעי האכיפה היזומים על ידינו הם דבר שאתם צריכים לתת לנו לגביו הצעות לכלים ואנחנו נכניס אותם כחלק מהחקיקה.
עמיר פרץ: ברור שהעניין של מעונות יום, הסעים ושינוע, כפי שציינו פה חברי הכנסת, הוא קריטי.
עמיר פרץ: אני פגשתי נשים באתרים ארכיאולוגיים שפוטרו מעבודתן כי אמרו להן להגיע לאתרים.
עמיר פרץ: איך הן יגיעו לאתרים האלה?
עמיר פרץ: זאת פשוט חוצפה.
ציפי חוטובלי: ועל הסעות אין מה לדבר.
עמיר פרץ: עובדות בקדש ברנע שהגיעו מירוחם וממצפה רמון יום אחד פתאום החליטו להפסיק להן את ההסעה ואמרו להן: תגיעו.
עמיר פרץ: יפה מאד, זה נחמד, אבל איך הן יגיעו בכלל?
עמיר פרץ: הן יביאו רכב שאין להן?
ציפי חוטובלי: על גמל.
עמיר פרץ: אני חושב שמה שציינו פה גם לגבי העניין של הנשים שאין להן הכרה כחד הוריות.
עמיר פרץ: לא הבנתי עד הסוף כשדיברתם על נשים עגונות האם העובדה שהן במצב הזה הן מקבלות מעמד של חד הוריות, כן או לא, ולא הבנתי כשפירטתם את זה.
ציפי חוטובלי: מזונות, מזונות של הביטוח הלאומי.
עמיר פרץ: לא רק מזונות גם מעמד של חד הורית.
עמיר פרץ: קודם כל, קודם כל מעמד של חד הורית.
אורית זוארץ: אם זה בבית משפט ברוב המקרים הן מקבלות.
עמיר פרץ: היא עדיין לא חד הורית, היא עוד לא גרושה.
נורית צור: היא יכולה להיות שנתיים בהליך של גירושין.
עמיר פרץ: אלה נושאים שאנחנו חייבים להתערב בהם, עם כל הכבוד.
עמיר פרץ: שנית, הנושא של ההגדרות שדיברו עליהם בקשר לאישה גרושה שלא מקבלת את הקצבה שלה בגין העובדה שהיא משתכרת.
עמיר פרץ: זה ודאי.
עמיר פרץ: חד הוריות שהולכות לעבודה – אני הגשתי עכשיו הצעת חוק על העניין של שלילת הזכות להחזיק ברכב כי אתה עובד.
עמיר פרץ: זה הרי טירוף.
עמיר פרץ: הרי אישה חד הורית צריכה רכב יותר מגבר כי היא צריכה לרוץ במהירות להביא את הילדים לפה ואת הילדים לשם ולהגיע בזמן למקום העבודה שלה.
עמיר פרץ: זה פשוט טירוף.
עמיר פרץ: להיפך, המדינה היתה צריכה לתת לה מענק כדי לקנות רכב.
עמיר פרץ: באמת, קצת הגיון, מה, אנחנו בימים שבהם צעדת למקום העבודה שלך או שכולם נסעו באוטובוסים?
עמיר פרץ: אמא חד הורית שרוצה להספיק להיות בעבודה.
עמיר פרץ: .. יש פה שלושה חוקים שהם פשוטים, לפי דעתי, לטיפול.
עמיר פרץ: פרט לנושא האכיפה והתרבות, שדיברו עליהם כאן וגם כל מה שתיארתם כאן על מהגרות העבודה זה דרמה מאד גדולה, אבל זה דיון בפני עצמו.
עמיר פרץ: תודה לכם.
ציפי חוטובלי: תודה, תודה רבה לחבר הכנסת פרץ.
ציפי חוטובלי: חבר הכנסת דב חנין, ביקשת את רשות הדיבור?
חנין זועבי: אני חושבת שנרשמתי.
דב חנין: אני אהיה מאד קצר בפרט שחברת כנסת היא אחריי.
דב חנין: אני באתי לומר שני דברים: דבר ראשון, באתי כדי להביע הערכה לעבודה שלכן ולדוח שהכנתן.
דב חנין: יש לי הרבה מה לומר על אלמנטים שונים שנמצאים בדוח, אבל אני ממש לא רוצה כרגע להעמיס על הדיון הזה, שהוא ממילא מאד מאד עמוס.
דב חנין: לכן, מה שהייתי מציע, גברתי יושבת הראש, זה אולי לחשוב על הדוח כסוג של מפת דרכים.
דב חנין: אני יודע שמפת דרכים נחשב אצלנו כמשהו שאומר שהכל יהיה תקוע, אבל אני מתכוון להגיד מפת דרכים במובן החיובי.
עמיר פרץ: בוא נתחיל בשיחות קרבה, כך נבטיח שהכל לא יזוז.
אורית זוארץ: בואו נזמין את ראש הממשלה לדיון הבא ואז נתחיל.
אורית זוארץ: הוא יקים צוות.
ציפי חוטובלי: תראו מה זה, תראו מה חושב השמאל על הפוטנציאל של השלום.
ציפי חוטובלי: זה רק מעיד לאן הגענו.
דב חנין: השמאל חושב שהפוטנציאל לשלום הוא עצום, אבל פוטנציאל הממשלה הוא קטסטרופלי.
דב חנין: אבל לא ניכנס לנושא הזה.
דב חנין: גברתי יושבת הראש, מה שאני מציע זה לשקול לקחת את הדוח הזה כסוג של מפת דרכים במובן של תשתית לתכנית עבודה של הוועדה.