GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זבולון אורלב: זה מחייב חברה למחשבה, עצם קיום הישיבה הזאת, ששם את הנושא על סדר היום ובעקבותיו אפשר לצפות גם לשינויים.
זבולון אורלב: אנחנו עכשיו נסכם את הישיבה ויכבד אותנו בסיכום, מי שגם היה כאמור מהיוזמים החשובים של הישיבה הזאת, יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, חבר הכנסת מאיר שטרית, בבקשה.
מאיר שטרית: אדוני היושב ראש, פרופ' עדה יונת וחברים, אני חושב שפתחנו בדברים מדעיים בנוגע לריבוזום, אני רוצה לסיים באותו נושא.
מאיר שטרית: הריבוזום הוא לא רק איזה מחקר מדעי תיאורטי להבין את המבנה של הריבוזום ואת מבנה החי ואת בעלי החיים, יש לו כמובן גם תוצאות שימושיות ביותר.
מאיר שטרית: בין היתר, במחקר שעשתה פרופ' יונת והמחקרים שנעשו בריבוזום גילו למשל את המנגנון כיצד האנטיביוטיקה מעכבת או הורגת חיידקים וגם מה המנגנון שגורם לכך שהחיידקים מפתחים עמידות לאנטיביוטיקה.
מאיר שטרית: אני כל פעם ממש מופתע ומתרגש ממש מהגילויים האלה, כשאני למדתי ביולוגיה ומיקרו ביולוגיה באוניברסיטה, ידעתי שיש דבר שנקרא מיטוכונדריה בתא, זה הדבר הכי קטן שהיה, ועוד שמענו שהיה ריבוזום, אבל לא ידענו שיש 50,000 ריבוזומים בתוך תא אחד.
מאיר שטרית: לא ידענו.
מאיר שטרית: והמנגנונים שהתגלו הם פשוט מדהימים.
מאיר שטרית: מסתבר, למשל, שהאנטיביוטיקה, מה שהיא עושה כדי לעכב התפתחות החיידקים, היא מתיישבת בתעלה שממנה יוצאים החלבונים מהריבוזום ודרך זה מעכבת את החיים של התא, כיוון שבלי החלבונים התא לא יכול להתקיים יותר, וגם איך האנטיביוטיקה הורגת דווקא את החיידקים ולא תאים רגילים?
מאיר שטרית: מסתבר שבפתח של התעלה הזאת, שנמצאת בתוך הריבוזום, 50,000 ריבוזומים בתוך פחות מאחד מיקרון, שם יש חומצה אמינית, אצל החיידקים שהיא אדנים, לעומת תא חי ששם זה ווגנים, ולכן האנטיביוטיקה מבחינה, הורגת רק את אלה שיש להם אדנים---
גדעון סער: אתה בקריירה הלא נכונה.
מאיר שטרית: אני לא סתם יושב ראש ועדת מדע, לכן בחרתי להיות יושב ראש ועדת מדע.
מאיר שטרית: והדבר היותר מדהים הוא שהסתבר שהחיידקים, למשל אחד מהמנגנונים שהם פיתחו, שהם עושים עמידות בצורה מדהימה ממש, אני מספר בכוונה כי אני אוהב מדע וסקרן מדע, אבל אחד הדברים המדהימים הוא שמסתבר שאחד המנגנונים של החיידקים לפיתוח עמידות, שהם מצליחים להחליף את החומצה הזאת בפתח מאדנים לווגנים, כדי שהאנטיביוטיקה לא תתקוף אותם.
זבולון אורלב: עד כאן הסיכום המדעי, עכשיו הסיכום הפוליטי.
מאיר שטרית: אמר פרופ' צ'חנובר קודם שלמדע באמת אין סוף וכמה שיודעים יותר, אנחנו יודעים כמה אנחנו יודעים פחות.
מאיר שטרית: אגב, הכל כתוב, קהלת אומר 'כי ברב חכמה רב כעס, ויוסיף דעת יוסיף מכאוב', כיוון שמבינים שככל שלומדים יותר, יודעים כמה יודעים פחות, ואין ספק שאנחנו, עם כל המדע והידע עדיין רק מגרדים את פני השטח.
מאיר שטרית: חברים, לנוכח הדיון שהתקיים פה, ואני חושב שהוא חשוב, אני מציע לסכם את הישיבה הזאת בהודעה הבאה; ההישגים של ישראל במדע, כפי שבאו לידי ביטוי בהענקת פרס נובל לחוקרים הישראלים, עליהם נמנית פרופ' עדה יונת, הם תוצאה של השקעה רצינית בחינוך ומדע במשך שנים רבות של מדיניות לטיפוח הצטיינות מדעית בישראל, גם בתקופות הקשות ביותר במדינה.
מאיר שטרית: כדי לשמר מצוינות זו, אנחנו פונים בהזדמנות זו לממשלה, להקצות את המשאבים הדרושים לטיפוח החינוך והמדע במדינה.
מאיר שטרית: רק השקעה לאורך זמן תביא לכך שיצמחו בישראל מקבלי פרס נובל העתידיים.
מאיר שטרית: עד כאן ההודעה הפורמלית.
מאיר שטרית: אני רוצה לסיים בדבר יותר פוליטי.
מאיר שטרית: שמעתי את שר החינוך ואת השאיפה שלו להגדיל את תקציבי החינוך והמדע, שאני תומך בה בכל לבי, גם באופוזיציה, ואני רוצה לומר, וכמו קאטו אני חוזר על דבריי פעם אחר פעם; קל מאוד לתת לזה תשובה, אין שום היגיון שהמדינה תמשיך להפחית מסים לעשירים ולחברות של 5 מיליארד שקל בשנה במס הכנסה.
מאיר שטרית: אפשר לוותר על הפחתת המסים הזו, אלה המלצות של ה-OECD, זו גם המדיניות הכלכלית הלא נכונה, ולהעמיד את הכסף לרשות המדע והחינוך.
מאיר שטרית: זה באמת ישיג את מה שאמר יושב ראש ועדת החינוך, ייתן פתרון בלי לפגוע בשום דבר אחר.
מאיר שטרית: זה יהיה קצת פגיעה באוכלוסיות החזקות, ולא יקרה שום אסון, רק תועלת לסגירת פערים חברתיים.
זבולון אורלב: רבותיי, אנחנו ערכנו היום קבלת פנים לכלת פרס נובל, פרופ' עדה יונת.
זבולון אורלב: אנחנו אומרים לאנשי המדע בישראל, אנשי המדע וההשכלה הגבוהה, הכנסת פתוחה בפניכם, היא פתוחה בפני ההשפעה שאתם יכולים להשפיע על ההכרעות במדינת ישראל, אנחנו מזמינים את ההשפעה הזאת, אנחנו פותחים את הוועדות ואת הכנסת, וכפי שראיתם, גם יושב הראש פתוח לדברים האלה, ואנחנו מצפים שתיענו לאתגר הזה.
ציפי חוטובלי: אנחנו מכינים היום לקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק הארכת חופשת לידה, הצעתה של חברת הכנסת דליה איציק ושלי.
ציפי חוטובלי: באנו לדון בפרטים כדי לייצר איזון עם דרישות המעסיקים שחרדים מאוד.
ציפי חוטובלי: כפי שאמרנו בדיון הראשון, עיקר עניינה של הצעת החוק הוא לייצר מודעות לכך שחופשת הלידה, אורכה הוא 26 שבועות ולא 14 שבועות, למרות העניין העקרוני מאוד שחופשת הלידה המוצעת, מטעמים מובנים היא ללא תשלום.
ציפי חוטובלי: היינו רוצים שמעטפת ההגנות והעיגון בחקיקה וכולי, הכל יהיה תחת הסעיף והכותרת שנקראת חופשת לידה כדי שבאמת מבחינה חינוכית, ערכית וציבורית יוטמע שחופשת הלידה הוארכה ושנשים תוכלנה להישאר – ללא נקיפות מצפון, ללא אישורי מעביד, ללא עימות מול המעביד – בבית כדי לבלות את זמן האיכות החשוב והמשמעותי ביותר עם לידתו של התינוק או התינוקת.
ציפי חוטובלי: כאן נפתח הדיון, כדי לייצר איזון בחוק בין המעסיקים והדרישה שלהם לבין עמדת הוועדה, והיום אנחנו נשמע את כל מי שיש לו מה לומר בעניין הזה, כולל ארגוני הנשים, אבל לפני כן אני מבקשת מהיועצת המשפטית שלנו לתת סקירה, סיכום ותקציר של הפגישות האחרונות שהתנהלו מאחורי הקלעים.
נועה בן שבת: הצעת החוק כפי שעולה מקריאה ראשונה היא נתנה את הזכאות המלאה ל-26 שבועות לכל עובדת והיא הייתה רשאית לקצר את התקופה הזאת, לא פחות מהתקופה לה הייתה זכאית לפי המצב היום, זאת אומרת, 14 שבועות לעובדת במצב רגיל ובמקרים המיוחדים של הארכות, של לידה מרובת עוברים או בשל אשפוז היולדת או הילוד, תקופה ארוכה מכך.
נועה בן שבת: עכשיו מדובר על איזושהי הדרגה.
נועה בן שבת: זאת אומרת, לא כל עובדת תוכל מיד לקחת את 26 השבועות.
נועה בן שבת: הזכאות היא ל-26 שבועות, אבל עובדת שעובדת פחות מתקופה של שישה חודשים אצל המעביד או באותו מקום עבודה, תוכל לקחת רק תקופה של מחצית מתקופת עבודתה אצל המעביד, כתוספת לחופשת הלידה הבסיסית וכמובן לא יותר מ-26 שבועות.
נועה בן שבת: ההוראה של קיצור חופשת הלידה נשארת, אבל היא צריכה למסור הודעה על קיצור חופשת הלידה.
נועה בן שבת: יש הסמכה של השר לקבוע תקנות לגבי דרך מתן ההודעה, אנחנו לוקחים בחשבון שיש מצב בו היא מודיעה למעביד שאצלו היא עבדה לפני חופשת הלידה על קיצור חופשת הלידה ויש מצב בו היא מודיעה על קיצור חופשת הלידה למעביד אצלו היא לא עבדה אבל היא מעונינת להתחיל לעבוד אצלו.
נועה בן שבת: היום האיסור הוא איסור גורף להעסיק עובדת בחופשת לידה ולכן צריך להתייחס גם לקיצור הזה.
נועה בן שבת: במטרה למצוא איזון בין זכויות העובדת או העובד לבין זכויות המעביד, מציעים לתת למעביד גם איזושהי תקופה שהוא יוכל לומר לה שאם היא לא חזרה בתום 14 השבועות הבסיסיים, הוא צריך זמן להיערך לקראת חזרתה לעבודה.
נועה בן שבת: יש כאן הצעה לתת לו זמן של שבועיים ימים כדי להיערך.
קריאה: בתום ה-14 שבועות.
נועה בן שבת: תמיד היא יכולה לחזור בתום 14 השבועות כי אנחנו מניחים שיש לה גם בסיס כלכלי בתקופה הזאת.
עמיר פרץ: ביום שהיא יוצאת לחופשת לידה היא מודיעה וזה נספר לה?
עמיר פרץ: שבועיים הודעה מראש?
עמיר פרץ: היא יוצאת לחופשת הלידה שלה, וביום שהיא יוצאת היא כבר מודיעה על כך שהיא מתכוונת להאריך ל-26 שבועות.
נועה בן שבת: היא לא צריכה להודיע.
נועה בן שבת: אם היא מתכוונת להאריך, היא לא צריכה להודיע שהיא מאריכה.
נועה בן שבת: למעשה חופשת הלידה הבסיסית שלה היא 26 שבועות.
נועה בן שבת: אם היא רוצה לקצר, אם הוא רוצה לחזור לעבודה לפני תום התקופה, אז היא צריכה להודיע ואז המעביד יכול לדחות את חזרתה ולומר לה שיש לו עובד מחליף או עובדת מחליפה שממלאת את מקומה וגם הוא צריך להיערך לקראת חזרתה לעבודה.
נועה בן שבת: ברירת המחדל היא שהיא לוקחת את מלוא התקופה, גם את התקופה המוארכת.
נועה בן שבת: הוראה נוספת היא לגבי המצב של חופשה ללא תשלום.
נועה בן שבת: היום, בתום חופשת הלידה, עובדת זכאית לזכויות שונות כאשר אחת הזכויות היא הזכות לצאת לחופשה ללא תשלום.
נועה בן שבת: הזכות הזו נתונה לעובדת שעבדה שנה במקום העבודה והיא זכאית לצאת לחופשה ללא תשלום למשך רבע מהתקופה בה היא עבדה.
נועה בן שבת: מוצע לומר שהיא ניצלה את זכותה לצאת לחופשת לידה מלאה, היא תוכל לצאת לחופשה ללא תשלום רק בהפרש שבין משך הזמן שהיא זכאית לו בחל"ת לבין משך הזמן שהיא ניצלה בחופשת הלידה.
עמיר פרץ: זה היה גם קודם?
נועה בן שבת: קודם, לכאורה עובדת הייתה זכאית לצאת ל-26 שבועות – לפי הנוסח בקריאה ראשונה.
עמיר פרץ: אני שואל לגבי החוק היום.
נועה בן שבת: החוק היום אומר שמתום חופשת הלידה, אם היא עובדת במשך שנה, היא זכאית לרבע מתקופת ההעסקה שלה.
עמיר פרץ: 14 השבועות לא נספרים.
נועה בן שבת: לא נספרים אבל 12 השבועות הנוספים בעצם כן נספרים.
נועה בן שבת: יחול קיזוז מסוים.
נועה בן שבת: תיקון נוסף שמופיע כאן הוא לגבי חוק הביטוח הלאומי, להבהיר שדמי הלידה המשולמים לעובדת שזכאית להאריך את חופשת הלידה מסיבות אחרות, כמו לידה מרובת עוברים או אשפוז, ישולמו בעצם בהמשך לדמי הלידה ששולמו עבור 14 השבועות הראשונים ועבור 7 השבועות הראשונים.
נועה בן שבת: זאת אומרת, העובדת לא תצטרך להשלים קודם את 26 השבועות כולל תקופה בה היא לא מקבלת דמי לידה ואז להתחיל לקבל את דמי הלידה הנוספים אלא הם ישולמו ברצף.
נועה בן שבת: זה דבר נוסף בחוק הביטוח הלאומי.
נועה בן שבת: יש גם שאלות נוסח, אבל אולי נוכל להתייחס לזה לאחר מכן.
ציפי חוטובלי: מה שעומד כרגע על הפרק היא השאלה עד כמה אנחנו באים לקראת אותן נשים שלא צברו ותק של שנה בתקופת העבודה שלהן.
ציפי חוטובלי: למעשה אין ויכוח על כך שלמעלה משנת ותק, האישה מקבלת את הצעת החוק ככתבה וכלשונה, שזה אומר חצי שנה חופשת לידה בלי להודיע למעביד וכולי.
ציפי חוטובלי: השאלה היא לגבי אותן נשים שעבדו פחות משנה וכאן אנחנו נכנסים לדיון פנימי וכאן באמת אני רוצה לשמוע את כל הצדדים שיטענו את טענותיהם כדי שנוכל בסופו של דבר להגיע להצעה מוסכמת שמצד אחד תיטיב עם הנשים.
ציפי חוטובלי: אנחנו חיים במציאות בה הרבה מאוד מעסיקים משתמשים בקבלני כוח אדם שכל עניינם הוא לגרום לכך שהנשים לא יגיעו בכלל לשנת ותק.
ציפי חוטובלי: זאת אומרת, יש תחלופה גבוהה של עובדות כאשר התקופה לא נצברת.
ציפי חוטובלי: צריך לקחת גם את השיקול הזה בחשבון.
ציפי חוטובלי: אנחנו רוצים להיטיב עם כלל הנשים ולא רק עם נשים שצברו ותק של שנה.
ציפי חוטובלי: אני פותחת את הסוגיה הזאת לדיון.
מאירה בסוק: עכשיו עבר חוק חדש שמאריך לחצי שנה את ניתוק יחסי עובד-מעביד.
מאירה בסוק: הרבה יותר קשה יהיה לעשות את זה.
גלי עציון: זה די פותר את הבעיה של אלה שמפוטרות באופן מחזורי.
נועה בן שבת: השאלה אם הן ייחשבו מועסקות בתום התקופה.
נועה בן שבת: זאת אומרת, בינתיים העובדת יצאה לחופשת לידה, היא לא עובדת אצל המעביד בחופשת הלידה.
מאירה בסוק: אבל היא צוברת את הוותק.
נועה בן שבת: היא צוברת את הוותק, אבל היא לא עובדת אצל המעביד.
נועה בן שבת: היא תחזור כנראה בסוף חופשת הלידה.
נועה בן שבת: אני חוששת שיעברו יותר משישה חודשים.
מאירה בסוק: אם אלה תשעת החודשים הראשונים שלה, זה דבר אחד.
מאירה בסוק: אנחנו מדברים על אלה שבאופן קבוע היו מפטרים אותן כל תשעה חודשים ואלה היום כבר לא נמצאות בפול שזקוק להגנה הזאת.
מאירה בסוק: מעבר לעניין שצריך לחזור ולומר שבהתחשב בעובדה שזה ללא תשלום, הנשים האלה בדרך כלל לא יכולות להרשות לעצמן ליהנות מהפריבילגיה הזאת, שגם אם אנחנו רוצים להגן עליהן, הן לא ייקחו את הדבר הזה כי הן צריכות את עבודה ואת צריכות שכר כאשר התקופה הנוספת היא ללא שכר.
ציפי חוטובלי: בואו נחזור לדיון.
ציפי חוטובלי: הדיון עכשיו הוא על כל אותן נשים שעבדו פחות משנה ומה למעשה הזכות שתוענק להן בחוק.
ציפי חוטובלי: על פי הצעת החוק המקורית, מה שבעצם רצינו זה להעניק חצי שנה לכל אישה באשר היא.
ציפי חוטובלי: זאת אומרת, גם אם היא עבדה חודש וגם אם היא עבדה חודשיים.
ציפי חוטובלי: הסבו את תשומת ליבנו המעסיקים ואמרו, בצדק, שאישה שרק התקבלה לעבודה, פתאום יוצאת לחצי שנה ואחר כך היא נעדרת מהמשרד כמעט שנה בלי שמכירים בכלל את איכויות העבודה שלה.
עמיר פרץ: את מדברת על חופשה ללא תשלום.
עמיר פרץ: תקבעי נוסחה של מחצית מהזמן שהיא עבדה.
ציפי חוטובלי: זאת הייתה ההצעה שלנו.
עמיר פרץ: זה הגיוני.
ציפי חוטובלי: בואו נקיים על זה דיון מסודר.
ציפי חוטובלי: אני מציגה בפניכם כרגע את הדילמה, מה בעצם צריך להיות דינן של כל אותן נשים שעבדו פחות משנה במקום העבודה.
גלי עציון: הערה כללית.
גלי עציון: ככל שזה נהיה יותר דומה לחל"ת, כך הערך המוסף של זה יורד וזה עלול אפילו לפתוח כל מיני פתחים לבעיות ולפגיעות שלא חשבנו עליהן.
גלי עציון: צריך לקחת את זה בחשבון כאמירה כללית ועקרונית לעצם החוק.
גלי עציון: אני סתם יכולה לתת דוגמה.
גלי עציון: הנושא שכן התייחסו כאן, כאשר מעביד חייב לקבל אותה חזרה – אני כבר יכולה לדמיין הרבה פניות והרבה בעיות שיתעוררו עקב העניין הזה שעובדת יצאה לחופשה, היא צריכה להודיע מראש, הלחצים וכולי.
גלי עציון: יש כאן בעיה כללית עקרונית בעניין הזה.
ציפי חוטובלי: היא לא צריכה להודיע מראש שהיא מאריכה.
ציפי חוטובלי: היא צריכה להודיע מראש שהיא חוזרת.
גלי עציון: בעצם ההבדל הגדול היום בין המצב דהיום למצב שהולך להיות, זה באמת הנושא של ההודעה, ברירת המחדל.
גלי עציון: קודם ברירת המחדל הייתה שצריך להודיע על יציאה לחופשה ללא תשלום ועכשיו ברירת המחדל היא שצריך להודיע על חזרה מחופשת לידה ארוכה.
גלי עציון: יש לזה צדדים לכאן ולכאן, מכיוון שכאשר מעביד לוקח בחשבון שעובדת תיעדר תקופה ארוכה, זה עלול אחר כך לפתוח פתח למניפולציות ולומר לה שהוא כן תכנן או הוא לא תכנן, הוא יחזיר אותה אבל אז הוא יפטר אותה וכולי.
גלי עציון: אנחנו מכירים את המצב.
ציפי חוטובלי: את עכשיו נכנסת לעניין אחר, לעניין ההגנה מפני פיטורים.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להעיר כאן הערה כללית ולומר שאנחנו לחלוטין מסכימים עם ההערה הזאת.
ציפי חוטובלי: ההתעקשות שלנו על כך שהארכת חופשת הלידה תתקיים במסגרת סעיף 6 ולא במסגרת סעיף 7 מתחילה בדיוק מהמקום הזה שאת מדברת עליו, ויותר מזה, אנחנו מתעקשים כאן שלמעשה למעט השכר – שכמובן הוא דבר קריטי מאוד – המטרה שלנו היא להגיע למצב בו אותה חופשה מוארכת תהיה בתוך כל המעטפת של הגנות שיש על חופשת לידה.
גלי עציון: אם כן, אני אעיר עוד הערה ואומר שיש גם את הנושא של תשלומים לקופות גמל למיניהן שהיום זה למעשה נמצא באוויר כמו חופשה ללא תשלום.
גלי עציון: אין חובה ואם מדברים כבר על מתן הזכות הזאת, צריך גם לשים לב לזה.
גלי עציון: אם העובדת משלמת, המעביד חייב לשלם את חלקו בתקופת חופשת הלידה בתשלום.
עמיר פרץ: ב-26 השבועות.
גלי עציון: ב-14 השבועות.
גלי עציון: לא ברור כאן מה המצב לגבי התקופה הנוספת.
גלי עציון: המצב הוא שהמעביד לא חייב לשלם.
עמיר פרץ: ברור שהוא לא ישלם.
גלי עציון: אז היא תפסיד את הזכויות שלה.
עמיר פרץ: אמנם זו הוועדה למעמד האישה, אבל החוק הזה יכול היה להיות גם בוועדת החינוך כי זה חוק לתודעה ולמודעות.
ציפי חוטובלי: יש לזה משמעות מעשית.
עמיר פרץ: אם הייתה נגררת לכך גם איזושהי זכות כלכלית ולו מזערית, הייתה יוצאת ההבחנה בין כל הסוגיות שאת מעמידה.
עמיר פרץ: מכיוון שאין נגזרת כלכלית, מדובר על הסדרת מערכת יחסים שהיא בעיקר טובה לעובדי מדינה, למפעלים גדולים, אבל זה לא קיים במקומות קטנים כי מערכת היחסים שם נגזרת מהמערכת היחסים של חיי היום יום וההתחשבות ההדדית וכולי.
עמיר פרץ: זה נחמד להמשך הדקלרציה של מה שאנחנו עושים, אבל האמת היא שהמינימום של הנגזרת היא במידה שהאישה עושה מאמץ ומשלמת את חלקה, אם לא בכל קופות הגמל, לפחות אם יש לה קרן פנסיה משלה וכך היא תשמור על הרציפות, זה אני חושב, עם כל הכבוד למעסיקים – וידידי היקר והוותיק מסתכל בי – הם יצעקו אבל בסוף יבלעו את זה בשמחה רבה.
עמיר פרץ: אני מבין שיש לכם סיכום לא להטיל כל נפקות כלכלית.
עמיר פרץ: כך הבנתי מהסיכומים בגינם קיבלתם את התמיכה של ועדת השרים לענייני חקיקה.
עמיר פרץ: כך הבנתי ממך עת הופעת במליאה.
ציפי חוטובלי: התמיכה הייתה בתנאי שלא ישולם שכר כמקובל בחופשת הלידה הסטטוטורית דהיום.
עמיר פרץ: אם כן, בואי נטיל עליהם לפחות את החובה לשלם את רציפות קופות הגמל.
דבורה אליעזר: אולי כדאי לשאול את השאלה האם לאישה הזאת שהיא לא מקבלת שכר, יש לה כסף לשלם את חלקה במהלך החופשה ללא תשלום.
עמיר פרץ: אני מוכן שהביטוח הלאומי ישלם את חלקה אבל את לא יכולה לדרוש משהו שהוא מעבר ל-14 השבועות דווקא על החלק הנוסף של ה-8 שבועות.
עמיר פרץ: אם את רוצה שהביטוח הלאומי ישלם את החלק, בואו נתחיל ב-14 שבועות לפני שאנחנו מתקדמים הלאה.
עמיר פרץ: אני בעד גרסה מינימלית.
עמיר פרץ: האינסנטיב של האישה לגייס כסף יהיה אינסנטיב.
עמיר פרץ: את צודקת שלצערנו יהיו כאלה שלא יהיה להן כסף לשלם, אבל הבעיה קיימת גם ב-14 השבועות.
דבורה אליעזר: נכון, אבל את העניין הזה אנחנו פתרנו בתקנות.
דבורה אליעזר: בתקנות כתבנו שחלק מההפרשות מפרישים לפני שהיא יוצאת לחופשת הלידה והחלק השני הוא על חשבון שכר העבודה והמעביד מנכה משכרה רק כאשר היא חוזרת מחופשת הלידה.
דבורה אליעזר: אז קבענו תקופה של 3.5 חודשים והניכויים מהשכר של העובדת לא יהיו גבוהים.
דבורה אליעזר: עכשיו עולה השאלה מה קורה בתקופה של 26 שבועות.
עמיר פרץ: את מסבכת את העניינים.
עמיר פרץ: מה שנכון ל-14 שבועות, צריך להיות נכון ל-26 שבועות.
קריאה: לרבות דמי לידה.
ציפי חוטובלי: באופן עקרוני אתה צודק.
ציפי חוטובלי: בעולם מתוקן כך הדברים צריכים להיות, אבל מאחר שהייתה לי הסכמה עם שר האוצר בעניין הספציפי הזה, לפחות אל תפגעו במעטפת של הזכויות.
עמיר פרץ: המעסיקים, אתם צודקים, אתם יכולים להיפגע במקצת, אבל בואו נאמר שכאשר בודקים מה זה, יעלה לכם עוד 3,000 שקלים, התוספת, החלק שלכם.
קריאה: כולן עובדות בשכר מינימום.
עמיר פרץ: אני מדבר על ממוצע של 10,000 שקלים.
עמיר פרץ: אתה לא משלם כל כך הרבה.
עמיר פרץ: אתה משלם 10 אחוזים לפי ההסכמים החדשים, לצערי, כי אני הייתי מחייב אותך הרבה יותר.
עמיר פרץ: אתה יודע שבעניין הזה אני מאוד מאוד קיצוני.
עמיר פרץ: לך יעלה עוד 3,000 שקלים על כל אישה.
קריאה: לפי החישוב שלי, לי יצא קצת יותר.
עמיר פרץ: לפי ההסכמים החדשים אתה משלחם 10 אחוזים.
קריאה: הסכמתי עם שר האוצר, אבל יש הסכמה שלמרות שלא יעלה והם לא יקבלו.
עמיר פרץ: הטענה שלך היא בסדר והיא לגיטימית.
עמיר פרץ: אני לא בא לומר לך שלא מפילים עליך איזשהו נטל, אבל אני אומר שאם לא תהיה הבחנה במשהו, זה כמו חופשת לידה, זה כמו חל"ת נוסף.
קריאה: הזכויות תלויות בוותק יישארו.
קריאה: זה לא כמו חופשה ללא תשלום.
ציפי חוטובלי: המטרה שלנו היא לייצר כאן השוואה ככל הניתן עם חופשת הלידה המוכרת לנו, למעט עניין השכר שהוא עניין משמעותי.
ציפי חוטובלי: אני שמחה שעלה הנושא של ההטבות הכלכליות במהלך התקופה הזאת.
ציפי חוטובלי: תודה לחבר הכנסת עמיר פרץ על שהעלה את הנושא.
עמיר פרץ: גבירתי היושבת ראש, אני צריך ללכת ואני מבקש להציע הצעה אחת.
עמיר פרץ: אם אין עלויות, חבל לדבר יותר מדיי אלא בואי נסיים את החוק, כי באמת להעסיק את כולנו בדקלרציות, לא.
עמיר פרץ: בואי נסיים את העניין בישיבה אחת מהירה.
עמיר פרץ: אם יש עלויות, ראוי להקדיש לזה עוד ישיבה ועוד ישיבה, ואם צריך להתקיים משא ומתן מול הגורמים השונים, ראוי לעשות זאת.
ציפי חוטובלי: מאחר שמדובר בעלויות זניחות, אנחנו לא צריכים לעשות זאת.
עמיר פרץ: זה לא זניח.
עמיר פרץ: אני לא מזלזל ב-3,000 שקלים לעובדת למישהו שיש לו 100-200 עובדות.
עמיר פרץ: 3,000 שקלים זה סכום מכובד.
עמיר פרץ: אני אומר שזאת הדרך היחידה לעשות איזושהי הבחנה.
ציפי חוטובלי: אני רק חוזר לעניין העיקרי בו התחלתי וזה הנושא של נשים שעבדו פחות משנה.
ציפי חוטובלי: זאת השאלה הגדולה אותה אנחנו שואלים.
עמיר פרץ: הצעתי לך הצעה.
עמיר פרץ: מחצית מהתקופה בה היא מועסקת.
עמיר פרץ: המעסיקים מסכימים?
עמיר פרץ: טוב, להם זה לא משנה בכלל.
עמיר פרץ: בסוף רוב העובדות רוצות לחזור לעבוד.
קריאה: אצלנו אחרי שלושה-ארבעה חודשים היא עוד לא התחילה לעבוד מבחינת העבודה.
גלי עציון: אני מבקשת שיביאו לכאן את כל הנשים שאחרי שלושה חודשים שהן התחילו לעבוד, יוצאות לחופשת לידה.
גלי עציון: ככל שיצמידו את זה לנושא החופשה ללא תשלום, זה מאבד מהערך שלו.
גלי עציון: הגדרנו את הקבוצה שצריכה איזושהי הגנה ואני לא חושבת שאנחנו מדברים על המקרה הקיצון של נשים שעבדו שלושה חודשים ואז תצאנה לחופשת לידה אלא להפך, אנחנו מדברים על נשים שתעבודנה 11 וחצי חודשים ולכן הן לא נכנסות לעניין.
גלי עציון: לכן אני חושבת שהמינימום שאפשר לדבר עליו הוא חצי מהתקופה כי אחרת זה באמת הופך למצחיק.
גלי עציון: אם אנחנו מדברים על רבע מהתקופה, אנחנו מדברים על שבועיים.
גלי עציון: זה מצחיק לעשות את כל הליכי החקיקה והתיקון הזה כאשר זאת הקבוצה שבתכל'ס, אם איזושהי קבוצה תקבל איזושהי טובה מהעניין הזה, זאת הקבוצה.
קריאה: מי מקבל מישהי לעבודה כשהיא בהריון?
גלי עציון: אם אנחנו מדברים על נשים שלא הגיעו לשנה, אלה נשים שעבדו 11 חודשים, 10 חודשים.
גלי עציון: אין מצב בו אישה – ואני אומרת את זה באחריות – התקבלה לעבודה בחודשי הריון מתקדמים.
קריאה: בנעמ"ת לא מקבלים נשים בהריון ולכן אין בעיה.
אורית זוארץ: צריך לחדד את הנושא.
אורית זוארץ: אם מדברים על 100 עובדות, גם לא כל 100 העובדות נכנסות להריון.
עמיר פרץ: אני הצעתי הצעות יותר קיצוניות.
עמיר פרץ: אם אפשר, ברשותך, אני רוצה לנסות לשכנע את שרגא ברוש.
שרגא ברוש: אתה יודע שאני דווקא בעד העובדות.
עמיר פרץ: הוויכוח הוא פשוט.
עמיר פרץ: כל העניין של החוק הזה שהתחיל כחוק משמעותי ומתוך אחריות, ואני לא יודע מתוך מה, הגיעו להסכמות עקרוניות שלא תהיינה עלויות בגין הביטוח הלאומי וכולי, אבל יש כאן שאלה.
עמיר פרץ: בכל זאת, רציפות זכויות בוותק, בפיטורים, אתם שומרים אבל רצף זכויות בפנסיה – והיום עלויות הפנסיה שלכם הן פחות גדולות מאשר היו בעבר – כי יש לכם תהליך.
עמיר פרץ: נניח שכן, אבל אתה עדיין ב-12 אחוזים.
עמיר פרץ: איך שלא יהיה, אתה לא עובר את ה-12 וחצי אחוזים.
עמיר פרץ: מכיוון ששלושת החודשים האלה שנוספים לחופשת הלידה כביכול, אין בהם כלום, הם חלק מחופשת לידה רגילה כי העובדת רשאית לבקש חופשה ללא תשלום ובעצם זה לא נתן לה כלום.
שרגא ברוש: היא רשאית לבקש חופשה ללא תשלום אחרי שנה.
עמיר פרץ: אני לא נכנס לכללים האלה.
עמיר פרץ: זה פחות בעיה.
עמיר פרץ: ואם היא תבקש לפני שנה, זה בעיה בשבילך?
עמיר פרץ: אם עובדת עבדה שישה חודשים וההצעה אומרת שהיא יכולה לבקש חופשה ללא תשלום של שלושה חודשים, זה קריטי?
עמיר פרץ: כמה מקרים כאלה יש לכם?
עמיר פרץ: זאת לא השאלה.
עמיר פרץ: השאלה אם אתם מוכנים איכשהו שעובדת שמוכנה להפריש מכספה בעתיד על חשבון שכר או בכל הסדר אחר, כשהיא רוצה לשמור על זכויות הפנסיה שלה, שלפחות בפנסיה, לא בקרנות השתלמות, לא בקופות גמל ולא בשום דבר אחר, אלא לפחות בקופה המרכזית הזאת, קופה אחת, אם העובדת מסכימה להפריש, גם המעסיק יחויב להפריש לתקופה הזאת כדי לשמור על הרצף.
עמיר פרץ: אני מוכן להוסיף סעיף מתנה שהיה והיא לא עבדה שישה חודשים נוספים לאחר מכן, יהיה המעסיק רשאי לנכות את זה, שהיא לא לוקחת רק את הכסף ואומרת להתראות, הכסף שלי במבטחים, הלכתי הביתה.
עמיר פרץ: זה צריך להיות חלק ממערכת יחסים שנבנית לאורך שנים.
עמיר פרץ: אני מוכן גם לשים את זה בהתניה של סנקציה.
עמיר פרץ: תאמין לי שביחידת עבודה של 200 אנשים, יש לך 40-50 עובדות, כמה מתוכן ייכנסו לעניין הזה?
עמיר פרץ: פעם בחמש שנים יהיו חמש עובדות.
עמיר פרץ: זה כל הסיפור.
שרגא ברוש: אני רק רוצה להעיר שנושא רציפות זכויות פנסיה זה לא כמו שהיה פעם בקרנות הוותיקות.
שרגא ברוש: אין בעיה של רציפות.
שרגא ברוש: שלושה חודשים אלה, זה חודשיים וחצי רק, כי 14 שבועות יש תשלום, לא מנתקים לא את הנכות, לא את קצבת השאירים.
שרגא ברוש: זאת תשואה.
שרגא ברוש: זה קרן של תשואה, צוברת כספים, קרן צוברת.
שרגא ברוש: זה לא מה שהיה בקרנות הפנסיה.
שרגא ברוש: לכן אין בעיה של רציפות אלא יש כאן בעיה של עלות נוספת למעביד בתקופה שהעובדת לא מקבלת שכר.
שרגא ברוש: ביטוח לאומי היא לא תקבל והמעביד יצטרך לשלם הוצאות פר פנסיה שהן קצת יותר מ-3,000 שקלים בממוצע אבל לא נתווכח.
דליה איציק: הפתרון של חבר הכנסת עמיר הוא פתרון כי מה טוען שרגא ברוש, ובצדק, שהיא עוד לא התחילה ועכשיו רוצים להשית עליו את הסכום הזה.
דליה איציק: אם אתם יודעים או המעביד יודע והם סיכמו שהיא חוזרת לעבודה ועובדת עוד חצי שנה לאחר מכן, אני לא רואה בעיה.
שרגא ברוש: ברשותכם, מילה אחת.
שרגא ברוש: אני ידוע כיושב ראש ארגון מעסיקים שהוא מאוד בעד העובדים אבל לא במקרה אלא משום שאני חושב שפרנסתי מהם.
שרגא ברוש: אני מפחד שאנחנו שופכים את המים עם התינוק ברמה העקרונית.
שרגא ברוש: אנחנו חושבים שכאשר באה אישה לעבודה, אנחנו לא רוצים להעדיף גבר עליה ואני אומר את הדברים ברצינות.
שרגא ברוש: אנחנו עוסקים בנשים ולא מדברים על מגישות קפה אלא אנחנו מדברים על מנהלות, על מהנדסות ועל נשים בתפקידים בכירים וחשובים בארגון.
עמיר פרץ: אלה יסתדרו.
שרגא ברוש: אני חושש שבסוף מישהו יאמר לעצמו שהוא לא צריך את כל כאב הראש הזה, שיעזבו אותו כי מסתבר שכאשר היא התחילה לעבוד היא כבר שלושה חודשים הריון, אחר כך היא עובדת חצי שנה ויוצאת לחופשה, אז היא בחופשה 14 שבועות ועכשיו היא תיקח עוד חצי שנה ובסוף הוא ישמור לה גם את מקום העבודה.
שרגא ברוש: הוא יחשוב לעצמו שהוא לא צריך את התיק הזה.
שרגא ברוש: לכן הסייגים שאנחנו שמים זה לא רק בגלל שאנחנו רוצים באמת רק לחסוך למעסיק כמה אגורות אלא אנחנו חושבים שמצד אחד אישה יולדת – ודרך אגב, באותה מידה אלה גם זכויות של גבר- יכולה לצאת לחופשה.
עמיר פרץ: אני השתכנעתי ואני מציע שנוריד להן גם את 14 השבועות.
שרגא ברוש: לכן הבעיה היא איפה הטיפה הנוספת שאנחנו שופכים את המים עם התינוק.
שרגא ברוש: אנחנו הסכמנו והגענו להסכמים.
שרגא ברוש: הרי לא באנו לכאן והתחלנו לצעוק חמס נגד זה אלא בדיוק הפוך.
שרגא ברוש: ניסינו לבוא עם משהו שמצד אחד משפר את התנאים של האישה שיוצאת לחופשה ומוסיף לה דברים נוספים, אבל מצד שני זה משהו שלא מהווה את הטיפה האחרונה שהופכת את כל זה.
שרגא ברוש: אני מבין את מה שאומר חבר הכנסת עמיר פרץ.
עמיר פרץ: ניסינו כל הזמן לחפש את הסיבה למה לפני מלחמת לבנון השנייה לא היו אימונים במשך חמש שנים ועכשיו אני מבין.
עמיר פרץ: אתם באתם ואמרתם שמילואים זה אינסנטיב לפטר עובדים וצה"ל נענה לדרישתכם.
שרגא ברוש: אנחנו מעסיק הוגן שעוזר לאלה שהולכים לצבא.
ציפי חוטובלי: זה ממש לא מצחיק.
ציפי חוטובלי: אלה הפרסומים בעיתון.
שרגא ברוש: היות שאני מג"ד במילואים, עם עמיר פרץ ביחד חתמנו על נייר שמעודד מעסיקים להיות מעסיקים מתקדמים ולתת יותר תנאים לאלה שהולכים למילואים.
שרגא ברוש: באופן עקרוני אני אומר לכם שאנחנו בסך הכל בעד העניין אבל עד גבול הטעם הטוב.
שרגא ברוש: מה שאמר כרגע חבר הכנסת עמיר פרץ, יש בו הגיון ואומר היכן.
שרגא ברוש: בעיקר אם אישה לא באה כדי לעשות חלטורה והיא עוזבת אלא היא נשארת במקום עבודה וגם אחר כך היא פורשת בגיל 60 ומשהו לפנסיה.
שרגא ברוש: ואם זה המצב, למה שהיא תפסיד את הכסף הזה?
שרגא ברוש: אני הולך להסכים עם עמיר פרץ אבל אני מבקש שזה יהיה בדיוק כמו שהוא אמר – פנסיה.
עמיר פרץ: קופה מרכזית שהיא תחליט עליה, אחת מהקופות בהן היא חוסכת.
עמיר פרץ: היא לא תחסוך שלוש קופות ותבקש לגבי כולן.
עמיר פרץ: היא תחליט על קופה אחת לפנסיה.
עמיר פרץ: אם אין לה פנסיה ויש לה רק ביטוח מנהלים, היא תחליט על קופה אחת לפנסיה.
שרגא ברוש: אני מבקש דבר אחד.
שרגא ברוש: אני מבקש שהעובדת תעבוד אחרי שהיא חוזרת מחופשת הלידה שנה ולא חצי שנה.
שרגא ברוש: אני אומר למה אני אומר שנה ולא חצי שנה, וזה לא בגלל שעמיר פרץ אמר חצי שנה.
שרגא ברוש: אם אין בעיה, בסדר, אבל אני רוצה להסביר למה.
עמיר פרץ: סגרנו.
נועה בן שבת: היא עובדת מרצונה, זאת אומרת, היא לא מתפטרת, אבל אם היא מפוטרת, אנחנו לא מונים.
שרגא ברוש: אני לא נכנס לזה אם היא מפוטרת או מתפטרת, אני לא נכנס לזה.
עמיר פרץ: שלא יהיה מעסיק – ויש כמה כאלה – שיפטר אותה כדי לחסוך את הכסף הזה.