GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלי עציון: נשאלת השאלה למה משלוחי יד מורידים אותם, לא בהכרח צריך לשלוח אותם למקומות אחרים.
גלי עציון: צריך לשקול למה עובדת סוציאלית צריכה להיות כמעט מקרה סוציאלי?
עמיר פרץ: מה מספר ה- 35%?
עמיר פרץ: כאן נאמר שהמספרים האבסולוטיים לא השתנו.
אורלי לוטן: אמרו שהמספרים עלו.
אורלי לוטן: אליעזר שוורץ יתייחס לנתונים בפריפריה ואני אחר כך אתייחס.
אליעזר שוורץ: אני אוסיף כמה דברים.
אליעזר שוורץ: לגבי השאלה של חבר הכנסת עמיר פרץ בנוגע לענפי התעסוקה העיקריים, אורלי לוטן הציגה את הענפים העיקריים בכל המדינה.
אליעזר שוורץ: אני אציג נותנים לגבי מחוז דרום.
אליעזר שוורץ: התמונה לא שונה בהרבה מהמצב בכלל המדינה, החינוך מוביל, אחריו בריאות ורווחה, תעשייה – בעיקר התעשייה המסורתית והמסחר.
אליעזר שוורץ: יש פער בין גברים ונשים ברמה מסוימת, אבל אצל גברים זה ענף התעשייה והמסחר, אצל הנשים תחום החינוך הוא התחום המוביל באזור הדרום.
אליעזר שוורץ: מבחינת הדיון עצמו, לדעתי וזו נקודה שעלתה מספר פעמים בוועדה עצמה, אי אפשר למקד את הדיון רק בשאלת תעסוקת הנשים.
אליעזר שוורץ: אם נמקד את הדיון בהיבט הרחב יותר וזה בתחומו של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בכל הקשרו למעונות היום, אבל גם בתחום הרחב מחוץ למשרד כמו בתחום הדיור והחינוך, אלו בעיות שהפריפריה לוקה בהן בכל התחומים ולא רק בתחום התעסוקה.
אליעזר שוורץ: גם אם אנחנו נצליח למצוא פתרונות בתחום התעסוקה ואם לא ימצאו פתרונות מקבילים בתחומים אחרים אז לא בהכרח נפתור את הבעיה.
אליעזר שוורץ: אני מבקש להציג שתי בעיות בקצרה, והן בעיית העוני ובעיית ההגירה השלילית.
אליעזר שוורץ: במחוז דרום, בדומה לתעסוקה גם מבחינת העוני מחוז דרום ומחוז צפון מובילים.
אליעזר שוורץ: בעוני מוביל הדרום, ואני מנתק את ירושלים כי ירושלים זה מקרה מיוחד, העוני בדרום הוא הרבה יותר גבוה ממחוזות אחרים.
אליעזר שוורץ: אם הנתון הארצי של העוני בקרב משפחות הוא 19.9% במחוז הדרום הוא 23.6% ובמחוז הצפון אפילו 30.9%.
אליעזר שוורץ: השכר הממוצע במחוזות הצפון והדרום הוא נמוך יותר.
אליעזר שוורץ: הנקודה השנייה זו ההגירה השלילית, ברוב המחוזות בארץ יש הגירה שלילית וההגירה השלילית הולכת לכיוון אזורי מרכז הארץ, זה נובע כפי שאורלי לוטן ציינה קודם שמרכזי התעסוקה הגדולים נמצאים במרכז.
אליעזר שוורץ: בהקשר הזה אני מבקש לציין בקצרה כי נמצאים כאן נציגי משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה שיפרטו את זה, הנתונים שלי הם בעצם מהם.
אליעזר שוורץ: יש הרבה החלטות ממשלה בשנים האחרונות לגבי העברת מרכזי תעסוקה לדרום, הקמת אזורי מסחר.
אליעזר שוורץ: דברים מתחילים לקרות, לדוגמה ששמעתי היא שמפעל טרה עובר בקרוב לאזור נתיבות.
אליעזר שוורץ: הדברים משתפרים ואולי עיר הבה"דים תעזור קצת, וברור שזה לא מספיק וזה חייב להיות הרבה יותר מהר כדי לתת פתרון מידי.
ציפי חוטובלי: מה שיעור ההגירה השלילי?
אליעזר שוורץ: שיעור הגירה השלילי הוא באלפים, בין השנים 2000 עד 2008, עזבו את אזור הדרום כ- 17,000 אנשים, כשלתל אביב והמרכז נכנסו 78,000.
אליעזר שוורץ: הם לקחו פחות או יותר מכל המחוזות.
אליעזר שוורץ: גם מתל אביב יש קצת הגירה שלילית, אבל אם מסתכלים על תל אביב והמרכז יחד, אז רוב האנשים עובר לשם.
אליעזר שוורץ: מדובר על לוד, מודיעין - - -
ציפי חוטובלי: 17,000 אנשים או נשים?
אליעזר שוורץ: אנשים באופן כללי בניכוי ריבוי טבעי.
ציפי חוטובלי: וכמה זה לעומת הצפון?
אליעזר שוורץ: את הצפון עזבו 26,000, 27,000, את ירושלים עזבו 40,000, ירושלים זה מקרה מיוחד ולכן מדברים על ירושלים שהיא פריפריה חברתית ברמה מסוימת, וזה נתון שחייבים לנטרל אותו.
אליעזר שוורץ: מבחינת הפעילות וכמו שאמרנו קודם, אחד הענפים המרכזים בתחום התעסוקה בדרום זה התעשייה והמסחר, וזה גם מתחבר לקבוצות הייחודיות.
אליעזר שוורץ: הרבה פעמים יש חסמים בפני נשים, בדרום זה יותר עם נשים הבדואיות.
אליעזר שוורץ: יש פחות נשים חרדיות, אבל זו בעיה שמאפיינת במקרים רבים את שני המגזרים האלה שלאוכלוסיות האלה צריך מקום עבודה שמתאים לאופי החיים של העובדת.
אליעזר שוורץ: תחום המסחר זה דווקא מקום שאפשר לפתח, כל הנושא של עסקים קטנים ויזמות פרטית הם נושאים שאפשר לפתח ברמה אישית שיתאימו לאורח החיים ויאפשרו לאמהות לעבוד מהבית ובהרבה תחומים.
אליעזר שוורץ: משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מפעיל הרבה תוכניות דווקא בתחום עסקים קטנים, יש את פרויקט מלכות עסקית, יש מרכזי מט"י ברחבי הדרום.
אליעזר שוורץ: אחד הדברים שיתחיל לעבוד זה הקמת מרכזי השמה תעסוקה למגזר הבדואי בדרום.
אליעזר שוורץ: יש מרכז אחד שהוקם כבר בישוב חורא, ואני מבין שבימים אלה מגייסים כוח אדם נוסף להקים מרכזים באזורים בדואים נוספים.
אליעזר שוורץ: יכול להיות שבשלב ביניים, עד שהתעשייה הגדולה תעבור, דווקא צריך לפתח את תחום המסחר העצמי.
אליעזר שוורץ: אנחנו נשמח לשמוע מנציגי משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה שיפרטו על כל הפעולות שהם עושים בנושא.
ציפי חוטובלי: הנתון היחידי שלא הבלטנו זה פער ההעסקה בין אזור המרכז לבין אזור הדרום.
אליעזר שוורץ: שיעור ההשתתפות?
אליעזר שוורץ: שיעור ההשתתפות באזור מרכז הארץ זה 60% בקרב נשים, בדרום זה 48.7%.
אליעזר שוורץ: מבחינת האבטלה – במרכז האבטלה עומדת, על פי הנתונים של 2008 שמשכללים חלק מהמשבר הכללי כי המשבר הכלכלי פגע יותר דווקא במרכז הארץ ובעיקר בההייטק, שיעור האבטלה באזור תל אביב 5.1% ובאזור הדרום 8.2%.
אליעזר שוורץ: זה אולי טיפה הצטמצם אבל המגמה - - -
חיים פוזנר: כדאי להעיר שאבטלה זה אלה שפנו לשירות התעסוקה ולא מצאו עבודה.
חיים פוזנר: אבל ישנם הרבה מאוד אחרים שלא פנו ואז התוצאה היא הרבה יותר נראית הרבה פחות.
אליעזר שוורץ: ברור, זה ברור ולכן ציינתי קודם את שיעור ההשתתפות שהם אלה שרוצים לעבוד ומחפשים עבודה ומתוכם נמצאים באבטלה.
אליעזר שוורץ: אני אחזור על הנתון של שיעור ההשתתפות - בדרום בקרב נשים זה 48.7% לעומת כ- 60% במרכז הארץ.
אליעזר שוורץ: גם אחרי שאנחנו מנטרלים את שיעור ההשתתפות האבטלה של הבלתי מועסקים גבוהה יותר באזור הדרום.
אורלי לוטן: חבר הכנסת עמיר פרץ שאל קודם לגבי השוני בין יהודים לערבים, בחישוב מהיר וזה לא יהיה בדיוק של אחוז, כשאנחנו לוקחים רק את האוכלוסייה היהודית במחוז הדרום עדיין שיעורי ההשתתפות הוא יותר נמוך והוא בערך 52%, בתל אביב זה 55%, במרכז 58% אבל מחוז הצפון האחוז הוא יותר גבוה והוא עומד על 58% וזה כמו במרכז.
אורלי לוטן: כלומר מה שעלה קודם שזה באמת הממוצע במחוזות קשור לזה שזו אוכלוסייה ערבית זה מקבל אישוש כשאנחנו לוקחים רק את האוכלוסייה היהודית.
אורלי לוטן: אם כי מחוז הדרום ומחוז ירושלים, גם כשמסתכלים רק על האוכלוסייה היהודית, הם שני המחוזות עם שיעור ההשתתפות הנמוך ביותר אצל נשים.
ציפי חוטובלי: יש לכם נתונים לגבי מחוז הדרום לעומת אזורי המרכז.
אליעזר שוורץ: אלו נתונים שלא הבאנו לכאן וכן לוועדת חינוך.
אליעזר שוורץ: בשנים האחרונות יש שיפור מאוד גדול גם בזכאות לבגרות וגם בלימודים אקדמאים, יש כמה מכללות שנפתחו באזור הדרום.
אליעזר שוורץ: בהקשר הזה אני יכול לציין את החלטת הממשלה לגבי עידוד הלימודים והישארות אחרי הלימודים באזור הדרום, למרות שזה מחלקת אוניברסיטת בן גוריון, אבל בכל המכללות בדרום יזכו התלמידים שלומדים שם בהטבות, וגם תלמידים שיגיעו ללמוד בהן ויחליטו להישאר יזכו בהטבות, וזה צעד חיובי בכיוון.
ציפי חוטובלי: מה שיעור הנשים שכן משולבות במקומות מבוקשים?
ציפי חוטובלי: יש לכם נתונים.
אליעזר שוורץ: אבל נראה לי שבאזור הדרום זה לגבי מקצועות מבוקשים וגם גברים אין הרבה.
אליעזר שוורץ: לגבי נשים הנתונים לא שונים בהרבה.
אליעזר שוורץ: רוב התעשייה בדרום היא תעשייה מסורתית.
אורלי לוטן: אולי כעת כשמדברים על עיר הבה"דים יתכן ויש עכשיו איזה פוטנציאל.
אורלי לוטן: משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה נמצא כאן וזה עלה גם בכל הדיונים של הוועדה בנושא של התעסוקה.
אורלי לוטן: אם רוצים לתת מכלול, כל הזמן דיברו על זה בהקשר של הוועדות, כעת יש נקודה שינוי פוטנציאלית שאפשר להגיד שכעת יש נשים כאן וכדאי לחשוב איך אנחנו משלבים גם אותן ולא רק בלהיות מטפלות.
אורלי לוטן: אני חושבת שבתקופת זמן אפשר לתת הכשרה טכנולוגית לנשים, כן מדברים על עלייה בביקוש בעובדים שאמור להיות באזור הזה.
אורלי לוטן: אפשר להיערך לזה מראש ונצל את חלון ההזדמנויות ולא לחכות.
ציפי חוטובלי: תודה רבה על הסקירה לאורלי לוטן ולאליעזר שוורץ.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לחבר הכנסת עמיר פרץ, אני חושבת שגם כאיש חברתי וגם כתושב העיר אתה עם הרבה פרספקטיבה.
ציפי חוטובלי: על פי ההסתכלות שלך, איך אתה רואה את הדברים ואת הפתרונות האפשריים?
עמיר פרץ: אני באמת אדבר בקיצור נמרץ למרות שהנושא הזה דורש מאיתנו הרחבה גדולה מאוד.
עמיר פרץ: בלי ספק הנתונים שהוצגו כאן מצביעים על איזה תהליך חברתי ומגמות ושינויים חשובים מאוד.
עמיר פרץ: אפשר לנתח אותם באופן חיובי ואפשר לנתח אותם באופן שלילי.
עמיר פרץ: נטישת המקצועות על ידי גברים בתחומים מסוימים בדרך כלל קשורה לרמת ההכנסה.
עמיר פרץ: יש איזו תנודתיות כזאת שגברים מפקירים לחלוטין, ולא במקרה, פעם היו אחים בבתי חולים, פעם היו הרבה מורים, עכשיו נצטרך לחפש ולשמר אותם כמוצג מוזיאוני חשוב.
עמיר פרץ: זה לא מקרי.
עמיר פרץ: לצערי הרב אחת השאלות שצריך להתמודד איתה היא כיצד נותנים יותר תוכן כלכלי באותם מקצועות שנשים עוסקות בהם.
עמיר פרץ: אני חושב ששאלת ההוראה והבריאות היא שאלה קריטית לאזרחי ישראל, אני חושב שהעובדה שאין מספיק לחץ להקפיץ בבת אחת את רמת ההכנסה.
עמיר פרץ: כשניתחו כאן החברים מהמרכז למחקר ומידע של הכנסת את העבודה ש- 35% מהנשים אינן משתלבות בשוק העבודה, הסיבות שלהם היא ילדים ומשק בית.
עמיר פרץ: אין להם אפשרות אחרת, אישה שאינה עובדת זה בגלל שהיא או מגדלת את הילדים ומתעסקת במשק הבית.
עמיר פרץ: אין כאן איזה נתון מפתיע.
אורלי לוטן: עד שמאוחר יותר הן משתלבות בשוק העבודה.
עמיר פרץ: זה לא שאישה במחקר שלך, שתישאל את לא עובדת, אז מה את עושה ?
עמיר פרץ: מה רצית שהיא תענה לך שהיא רוקדת ברחובות, התשובה שלה תהיה אחת משתי האפשרויות משק בית או גידול הילדים.
עמיר פרץ: לכן השאלה הנשאלת היא לא מה עושה אותה שאישה שלא משתלבת בשוק העבודה, אלא איך משפרים את רמת השכר באופן כזה שגם אם היא תצטרך לשאת בעלויות הוצאות משק הבית זה עדיין יהיה מספיק משתלם לצאת לשוק העבודה עבורה.
עמיר פרץ: אני חושב שהתיאור שקיבלנו כאן חשוב ביותר ואין ספק שהחברה הישראלית טרם הפנימה את העובדה שהיכולת לצאת מקו העוני תתרחש באופן דרמטי רק אם הנשים תהיינה חלק מזה.
עמיר פרץ: אין דרך אחרת, זוג שהוא בעל שתי הכנסות, ובוודאי באזורים כאלה, במרכז הארץ כשלמשפחה יש מפרנס אחד שרמת ההכנסה שלו גובהה באופן יחסי לרמת ההכנסה של מפרנס אחד שנמצא בדרום או בצפון, ניתן לראות את זה באופן בולט בנתונים שהוצגו כאן.
עמיר פרץ: רמת הכנסתם של הגברים המועסקים בדרום עדיין נמצאת סביב שכר המינימום פלוס, לכן מבחינת המשפחה המתגוררת באזורי הפריפריה ההשתלבות של נשים בעבודה היא קריטית.
עמיר פרץ: לצערי הרב לא משקיעים בזה מספיק.
עמיר פרץ: גברתי היושבת הראש אני אתן דוגמה מקרה שפגשתי לפני כשבועיים, אני מניח שהיא דוגמה מאפיינת ואולי המשרד לתעשייה, מסחר ותעסוקה ייתן כאן תשובות, לגבי העובדה שהפסיקו את ההסעות לנשים החד הוריות שעבדו באתרים ארכיאולוגיים.
עמיר פרץ: אתר עובדת נחשף לכותרות בגלל שניפצו שם מוצגים ארכיאולוגיים, עדיף שעובדת תיחשף לכותרות בשל העובדה שקבוצת נשים גדולה מירוחם ומדימונה שעבדה שם בשחזור ארכיאולוגי הפסיקה לעבוד שם כי רשות הטבע והגנים לא מוכנה לממש את ההסעות אלא רק את השכר.
עמיר פרץ: עד היום ההסעות ממונו על ידי אחד ממשרדי הממשלה, איני יודע של איזה משרד האחריות הישירה אם זה של שירות התעסוקה או המשרד עצמו.
עמיר פרץ: כמו כן יש חממות מאוד מאוד מתקדמות באזור ניצנה למשל, שם היו נשים רבות שהועסקו.
עמיר פרץ: בסוף המעטפת מכריעה.
עמיר פרץ: גבר יכול להרשות לעצמו לצאת מוקדם יותר לעבודה, למצוא לעצמו אמצעי תחבורה חליפיים, אישה עובדת על הדקה והיא צריכה שהכל יהיה מדויק.
ציפי חוטובלי: אני מבקשת לשמוע מהניסיון העשיר שלך בסוגיות החברתיות.
ציפי חוטובלי: כמי שבעצמו שנאבק בנושא שכר המינימום, זה היה אחד מהדגלים המרכזיים שלך, דיברת על כך שרוב האנשים מועסקים בשכר שמסביב לשכר המינימום, לצערנו התופעה הכי קשה זה באזורים האלה וזו העבודה שיש עוני של אנשים עובדים.
ציפי חוטובלי: גם במצב ששני בני הזוג מרוויחים ששת אלפים שקל, אנחנו יודעים ששת אלפים שקל לא מספיקים כדי לקיים משפחה עם מספר ילדים.
ציפי חוטובלי: השאלה היא איך אנחנו מובילים לכך שאותן נשים תשתלבנה במקצועות שהשכר בהם הוא יותר גבוה.
עמיר פרץ: אני אשתדל לא להוביל את הדברים למוקדים בהם יראה כאילו אני מנסה חלילה לנצל את הבמה כדי להאדיר דברים כאלה ואחרים שעשיתי.
עמיר פרץ: בלי ספק שני הדגלים המרכזיים שעשיתי, שכר המינימום וחברות כוח אדם שהן מקור לניצול אנשים באופן מאוד מאוד מזעזע במדינת ישראל.
עמיר פרץ: שני אלה גם יחד והפתרון החלקי שניתן בשנת 2005, 2006.
עמיר פרץ: אני שירתתי בממשלה במשך שנה וחודשים כשהייתי בממשלה, ההסכם שלי בתוך הממשלה היה שכל שלושה חודשים שכר המינימום יעלה ב- 125 שקלים.
עמיר פרץ: עם תחילת כהונתי שכר מינימום עמד על סך של 3,200 שקל, וכשעזבתי את כהונתי שכר מינימום עמד על סך של 3,850 שקל.
עמיר פרץ: מאז הוא לא עלה בשקל.
עמיר פרץ: כאילו ההסכם הוא אישי שלי.
עמיר פרץ: ההסכם הוא לא אישי שלי, ההסכם היה אמור להביא - - -
אורלי לוטן: אבל הדולר ירד.
עמיר פרץ: את איש מחקר ואני איש פוליטי שיש לו קצת יותר ניסיון ממכון מחקר.
עמיר פרץ: בהסכם כתוב שהמדינה צריכה להגיע לסכום של 4,600 שקל.
עמיר פרץ: האלף דולר היה מותג שרק דרכו היה אפשר לפרוץ את דעת הקהל בישראל.
עמיר פרץ: אבל כשעושים הסכמים, ואני קצת יותר מבין בהסכמים, בהסכם עם המדינה כתוב אלף דולר או 4,600 שקל והסכום יהיה הגבוה מבינהם.
עמיר פרץ: כך זה כתוב.
עמיר פרץ: לצערי, ביום שעזבתי את הממשלה שכר המינימום עמד על סך של 3,800 שקל ולא עלה וזה כאילו היה מיועד לי אישית.
עמיר פרץ: ביום שעזבתי העניין נגמר.
עמיר פרץ: אני חושב שהעניין של שכר המינימום, בסוף התחרות במשק היא בהחלט חשובה.
עמיר פרץ: אומר לך מעסיק למה שאני אשלם להם יותר כדי שמחר המתחרה שלי יזכה במכרז.
עמיר פרץ: הנסיגה כלפי מטה ונעצרים בשכר המינימום.
עמיר פרץ: אבל אם שכר המינימום היה עומד היום על 4,600 שקל, ועם הכנסה של שני בני זוג עובדים שתעמוד על סך של 9,200 זה כבר דבר אחר לחלוטין.
אליעזר שוורץ: אני מבקש להוסיף נקודה אחת בהקשר הזה.
אליעזר שוורץ: יש מסלול תעסוקה שמפועל במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה שבו מסבסדים את העבודה של מעסיקים.
אליעזר שוורץ: אם מעסיק משלם מעל שכר המינימום אז הסבסוד גדול יותר, כלומר יש שם תמרוץ למעסיקים לתת יותר משכר המינימום.
עמיר פרץ: אני שמח על התמרוצים.
עמיר פרץ: אני אומר שאני לא רוצה להיכנס כאן לויכוח מיותר, אבל אני אומר לך שביטול המעטפת, מעסיק מעדיף שאתה תממן לו את כל המעטפת, ואז הוא לא מכניס את זה להוצאות הייצור והוא עובד עם הוצאות ייצור יותר גבוהות ויותר חד משמעיות והמוטיבציה יותר גבוהה.
עמיר פרץ: אני חושב שהצורך שלנו לגרום לכך שיותר נשים תעבורנה למקצועות שהם לא רק עתירי עבודה אלא שהשכר שלהם הרבה יותר גבוה, וגם אם זה צריך להתבצע בעקבות חקיקה יותר אגרסיבית באילוץ חברות שאחוז מסוים מהמועסקים שלהם יהיה נשים.
עמיר פרץ: עושים את זה היום בדירקטורים.
עמיר פרץ: הבעיה היא שכשמתייחסים לשוק העבודה מבחינים בין המגזר הציבורי למגזר הפרטי.
עמיר פרץ: המגזר הפרטי הוא חלק משוק העבודה.
עמיר פרץ: החקיקה צריכה להשפיע גם על המגזר הפרטי ולא פחות ממה שהיא משפיעה על המגזר הציבורי.
עמיר פרץ: במגזר הציבורי הפערים, הם לא קטנים, אבל הם יותר קטנים לעומת המגזר הפרטי, ושזה יהיה ברור.
עמיר פרץ: הפער בין נשים לגברים במגזר הפרטי הרבה יותר גבוה מאשר הפערים במגזר הציבורי.
עמיר פרץ: גברתי היושבת ראש, אני חושב שרצוי שאנחנו לא נתבייש.
עמיר פרץ: אני אולי הייתי אחד האחרונים שאמר שלא צריך להתבייש בסולידריות ולא צריך להתבייש בסוציאליזם גם אם הם מרגיזים כל מיני אנשים, אבל לשמחתי, אומנם יש יותר אנשים שמשתמשים במילים יותר מוגדרות אבל הם בסוף הם מתכוונים לאותו דבר.
ציפי חוטובלי: בסוף כולנו מבינים שהיכולת שלנו להיות חזקים כחברה זה בין השאר על ידי פריפריה חזקה.
קריאה: למה הן סותמות?
קריאה: למה הן לא אומרות?
עמיר פרץ: המשפט האחרון הוא שאין ספק שמה שמתרחש בדרום, ואני חושב שהרבה מהעובדות בדרום היו צריכות לקבל פרס ישראל למוטיבציה וליציאה.
עמיר פרץ: כשאתה רואה עובדת במפעל ייצור שמגיעה בשעה 06:00 או 07:00 בבוקר עם מקום שחוץ מראומטיזם היא לא תצא ממנו עם שום דבר, אתה רואה שהן עובדות כל כך קשה.
עמיר פרץ: בסוף אם מישהו מעז לסגור להן את המפעל הן הולכות להפגין בכבישים כמו העובדות בעוף העמק או במקומות אחרים.
עמיר פרץ: אתה אומר אלוקים, איך זה יתכן.
עמיר פרץ: בסוף עוד מדברים על מוטיבציה לעבודה.
עמיר פרץ: יש משהו מאוד מאוד בסיסי שהוא אינו פשוט, לכן אני חושב שיש מקום לעגן את העניין של הנשים באופן יותר חזק וגורף, אני לא רוצה להיכנס באילו כלי חקיקה, אבל אם יש לנו מספיק אומץ ושלא יגידו שאנחנו בולשביקים, שאנחנו מתערבים בדרכי ניהול ושאנחנו צריכים לתת לשוק החופשי לעשות את הכל, עם כל הכבוד.
עמיר פרץ: נתנו לשוק החופשי וראינו שכשהשוק החופשי מרוויח כמה הם מחלקים לעצמם, כמו לבייב וחבריו, וכשהם מפסידים הם מגיעים אלינו לפרוע את החשבון.
עמיר פרץ: בבקשה שוק חופשי זה דבר חשוב אבל בהתערבות שמנחה מה מדינת ישראל רוצה זה תפקידנו ואני אשמח להיות שותף איתך בכל יוזמה והצעה.
ציפי חוטובלי: תודה רבה לדברים החשובים של חבר הכנסת עמיר פרץ, אלו באמת דברים חשובים ואני חושבת שצריכה להיות כאן קואליציה עם כל מי שהעניין החברתי יקר לליבו.
ציפי חוטובלי: אני לא חושבת שזה עניין של קפיטאליזם או סוציאליזם זה עניין של איזו חברה - - -
עמיר פרץ: זה עניין של קפיטאליזם וסוציאליזם.
ציפי חוטובלי: אבל בסוף זה איך אנחנו רוצים לראות את פניה של החברה בישראל.
ציפי חוטובלי: אין ספק שהפערים הקיימים היום במדינת ישראל הם לא פערים שאנחנו רוצים להיות הממשיכים אותם אלא להיפך רוצים לצמצם אותם.
ציפי חוטובלי: אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור, מאחר והוקצה לנו דיון עד השעה 11:30, אני אבקש לקצר.
אתי גושן: בשם הנוכחות אני רוצה להגיד לך תודה, כי מכל הוועדה לקידום מעמד האישה של הכנסת כל החברים הם נשארו על הקרטון, על הנייר ואתה היחיד שהיית פה וקיבלת אותנו.
אתי גושן: אז תודה רבה כי לכבוד לנו.
אתי גושן: מחיאות כפיים.
ציפי חוטובלי: אנחנו נשמח במי שנמצא ונשמע את מי שנמצא.
ציפי חוטובלי: לכן אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למר אבי פלדמן.
ציפי חוטובלי: אבי פלדמן מייצג את משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה בנושא של הרשות לעסקים קטנים לפחות לאזורי הנגב והגליל.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לומר שהמטרה המרכזית שלנו היום, וגם אם לא נמצא פתרונות, לפחות לראות כיווני חשיבה שמשרדי הממשלה מתמודדים.
ציפי חוטובלי: הייתי שמחה לשמוע ממך מה בעצם נעשה כדי לשפר שילוב נשים במקצועות מבוקשים באזורים האלה.
אבי פלדמן: ראשית תיקון קטן, אני לא מייצג את הרשות לעסקים קטנים, אני חושב שיש כאן נציג או נציגה של הרשות.
אבי פלדמן: משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה אחראי, לפחות מבחינת המדיניות גם על הרשות ואנחנו גם נתייחס לנושא הזה.
אבי פלדמן: אני רוצה לשים את הדברים קצת בפרופורציה ואני אנסה למקד את הדברים.
אבי פלדמן: אני חושב שבמידע שקיבלתם ממרכז המידע והמחקר של הכנסת יש את הכוונה לנקודות האלה.
אבי פלדמן: התעסוקה בפריפריה ביחס למרכז - אם מסתכלים על המגמה של השנים האחרונות בניכוי הקבוצות הבעייתיות, שהן מיעוטים וחרדים, המגמה היא של סגירת הפער לעומת מרכז הארץ.
אבי פלדמן: אנחנו עדיין לא שם.
אבי פלדמן: עיקר הבעיה היא לא בשיעורי ההשתתפות, המגמה היא בכיוון הזה אלא מה קורה עם הפסקת תעסוקה כמו למשל כשמפעל נסגר או עסק שנסגר, הזמינות והנגישות למקום עבודה חלופי הוא הבעיה.
אבי פלדמן: אפשר לראות את זה על פי הנתונים, יש את הנתונים האלה במשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, מבחינת זמן חיפוש העבודה מרגע שאתה מפסיק עבודה ועד שאתה מוצא עבודה חלופית.
אבי פלדמן: זו עיקר הבעיה בפריפריה ולכן המשרד משקיע מאמץ בהיבט של להביא מעסיקים לפריפריה.
אבי פלדמן: התוכניות העיקריות שבהם המשרד משקיעה מאמץ בהיבט זה, זה מסלול התעסוקה שהוזכר כאן קודם, שבו המשרד נותן סבסוד למעסיק להכניס למעגל העבודה מועסקים חדשים, גם כאלה שפוטרו ממקום עבודה אחר.
אבי פלדמן: השיעורים משתנים בהתאם לגודל המפעל, למיקום שלו ולאוכלוסיות.
אבי פלדמן: זה נע בשיעורים שבין 5% לבין 35%, וזה לתקופה של 30 חודשים בהדרגה.
אבי פלדמן: הכוונה לעודד את המעסיקים לקלוט מובטלים או כאלה שלא השתתפו קודם בעבודה.
ציפי חוטובלי: יש אבחנה בין סוגי מעסיקים?
ציפי חוטובלי: למשל כל הרצון להעביר חברות גדולות כמו אינטל לאזור הדרום.
אבי פלדמן: כן ואני תכף אתייחס לזה.
אבי פלדמן: אמרנו אחד, מסלולי תעסוקה ויש מספר מסלולים שהם כאלה לאוכלוסייה הכללית וכאלה שהם מיוחדים לאוכלוסיות של מיעוטים וחרדים.
אורלי לוטן: סליחה, אין כאן הבדלה בין גברים לנשים במסלולי תעסוקה.
אורלי לוטן: בעבר זה היה אצל החרדים ואצל ערבים והיום זה בוטל.
אורלי לוטן: באחד ממסלולי התעסוקה של החרדים היה בתעסוקת חרדים סבסוד יותר גבוה, גברים חרדים ונשים ערביות.
אבי פלדמן: זה היה לתקופה מאוד קצרה וזה היה בשביל להניע את התהליכים.
אבי פלדמן: אבל ככלל לאורך המגמה, אם מסתכלים על הארבע שנים האחרונות, אין הבחנה בין נשים לגברים, ואני אגיע לאיך צריך לטפל בזה.
אבי פלדמן: אנחנו גם מנסים להביא מעסיקים גדולים, יש מסלול חדש שנפתח לפני כשנה של מחוללי שינוי.
אבי פלדמן: המפעל הראשון שזכה בו הוא מפעל טרה שאמור לעבור לאזור התעשייה הסמוך בנועם נתיבות.
אבי פלדמן: מדובר על כ- 400 עובדים חדשים בנוסף לעובדים שהמפעל יעביר ממרכז הארץ.
אבי פלדמן: זה אמור להתחרש בטווח של שנה, שנה פלוס, הם אמורים להתחיל את הבנייה בתקופה הקרובה, תחילת 2010.
אבי פלדמן: יש את המסלולים הותיקים של השקעות הון והמדען הראשי, כל אלה מכוונים גם ובעיקר לפריפריה עם שיעורים גבוהים יותר של העסקה בפריפריה.
אבי פלדמן: הרעיון להביא כמה שיותר תעסוקה וכמה שיותר תעסוקה איכותית.
ציפי חוטובלי: השאלה אם יש כבר על הפרק חברות?
אבי פלדמן: נתנו דוגמה לגבי מחוללי שינוי.
אבי פלדמן: יש פארק הייטק שהולך להיפתח בבאר שבע שמשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה משקיע בו הרבה, למעלה מ- 50 מיליון שקל בפיתוח הפארק.
אבי פלדמן: הפארק הזה הוא בשיתוף העירייה, של האוניברסיטה ושל חברה יזמית אמריקאית, הוא אמור להתחיל להיבנות בשנת 2010, ויש כבר חברות ראשונות, אני לא יכול כרגע לחשוף את שמות החברות, אבל יש חברות גדולות ראשונות שאמורות להיכנס לפארק.
אבי פלדמן: הפארק הזה אמור להיות פארק טכנולוגי בגלל הקרבה לאוניברסיטה.
אבי פלדמן: בשלב השני אמורות לשבת שם גם כל היחידות של מרכז התקשוב של צבא ההגנה לישראל, כך שתהייה - - -
קריאה: בהקשר של עיר הבה"דים?
אבי פלדמן: לא קשור למעבר עיר הבה"דים.
אבי פלדמן: המעבר של צבא ההגנה לדרום כולל גם את עיר הבה"דים בצומת הנגב, כולל גם את יחידות התקשוב שהן היחידות הטכנולוגיות וזה כולל יחידות המודיעין.
קריאה: ומה עם הפארק בעומר?
קריאה: כלומר יש כבר פארק, עשו וזה לא הצליח.
אבי פלדמן: לא הייתי אומר את זה כך.
אבי פלדמן: היתרון של הפארק בבאר שבע הוא הקרבה הגדולה לאוניברסיטה ולתחנת הרכבת, הכל במהלך של דקות הליכה, וכמובן אם היחידות הטכנולוגיות של צבא ההגנה לישראל ישבו בסמוך תהייה גם זרימה של עובדים גם לשיפור השכלה וגם לחברות הטכנולוגיות, זה יהיה מרכז שניתן יהיה לראות בו את ההתפתחות.
ציפי חוטובלי: אתם יודעים מה המרחק ברכב ציבורי מכאן לבאר שבע?
ציפי חוטובלי: זו רק אשליה של קרבה.
ציפי חוטובלי: שעתיים באוטובוס.
אבי פלדמן: ממש הגזמתם.
אבי פלדמן: זה לא 45 דקות.
מיכל קורם: חשוב לי להגיד לגבי הדיון כרגע, כשוועדת הכנסת דנה בנושא של תעסוקת נשים בפריפריה, אני חושבת שצריך לחלק את הדיון למה קורה מחר בבוקר ולפתרון המידי ולחשיבה לטווח ארוך.
ציפי חוטובלי: תציגי את עצמך בבקשה.
מיכל קורם: אני מהמחלקה לעבודה סוציאלית כאן, בפועל בתכנית לנערות שאנחנו מפעילים כאן.
מיכל קורם: ועל זה אני רוצה לדבר כי אני חושבת שהתעסוקה זה ההווה, אבל החינוך וההתייחסות לנערות זה העתיד ולזה צריך להתייחס מאוד ברצינות.
מיכל קורם: לגבי החינוך אני לא יודעת מה משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה מציע כמגוון המקצועות שמציעים לנערות.
מיכל קורם: מה שמוכר לי זה מה שמוגדר לנערות במצוקה, מה שמוצע בבתי ספר להזדמנות שנייה ושלישית, אחרי שנערות נושרות ממסגרת לימודים.
מיכל קורם: אני חושבת שההיצע היום הוא דל ביחס למה שמוצע לנערים.
מיכל קורם: אני חושבת שאנחנו משמרים, מאיזה אופן, את החלוקה המסורתית בין נערים לנערות, ובונים בזה גם אופק תעסוקתי שהוא יחסית דל.
מיכל קורם: אני כן רוצה לנצל את ההזדמנות ולבקש מהוועדה הזאת לדון בעוד דבר שאני חושבת שישפיע השפעה משמעותית על תעסוקתן של נערות צעירות בפריפריה בעתיד.
מיכל קורם: העובדה שבמשרד הרווחה התקבלה החלטה לאחד שני שירותים, את השירות לנערות צעירות עם שירותי הנוער וצעירים, השירות לנערות ולצעירות היה אמור להיות שירות מתמחה שמקדם גם את הנושאים האלה.
מיכל קורם: לאחרונה, ואני לא יודעת על סמך מה, התקבלה החלטה שלשירות הזה אין ערך בפני עצמו.
מיכל קורם: אני חושבת שזה נושא לדיון בוועדת הכנסת לקידום מעמד האישה, איך משפרים את השירותים לנערות, איך מוסיפים מרכיב של תעסוקה ושל השכלה בשירות לנערות.
ציפי חוטובלי: מיכל קורם אני מאוד מודה לך על ההערה שלך, היא מאוד חשובה.
ציפי חוטובלי: אנחנו ניקח את זה לתשומת לבנו בוועדה לקידום מעמד האישה באופן הכללי.
ציפי חוטובלי: הנושא של הדיון הזה הוגדר כנושא מאוד ממוקד לעידוד שילוב נשים במקצועות טכנולוגיים ומקצועות מבוקשים.
ציפי חוטובלי: אני מודה לך על ההערה ואנחנו ניקח את זה לתשומת לבנו.
ציפי חוטובלי: לצערי זמן הדיון שלנו הולך ותם, אני אתן רשות דיבור לעוד שני דוברים אחרונים, אני מצטערת עם כל מי שלא יוכל לדבר.
חיים פוזנר: אני מהרווחה, ג'וינט וכעת בחברה למתנ"סים.
חיים פוזנר: בנושא התעסוקה, אני חושב שבהמשך הדיון כדאי להפריד בין שילוב בשוק העבודה לבין שדרוג בשוק העבודה.
חיים פוזנר: חלק מהאוכלוסייה בכלל לא עשה את הצעד הראשון ואנחנו מדברים על איך אתה מטפס ואיך אתה הופך להיות מנהל.
חיים פוזנר: אלו שתי אוכלוסיות שונות.
חיים פוזנר: הנושא של שילוב הוא קשה יותר, השדרוג גם קשה אבל הוא המשכי.
ציפי חוטובלי: כאן הייתי מחלקת את זה לגילאים.
ציפי חוטובלי: כשמדובר בגילאים צעירים אז מראש צריך לדבר על שילוב במקצועות מבוקשים.
חיים פוזנר: יש נשים בגיל 40 שלא עבדו יום אחד בחייהן מחוץ למשק הבית בגלל סיבות מסיבות שונות.
חיים פוזנר: הדבר השני הייתי מתייחס לסקטורים באופן בכלל שונה.
חיים פוזנר: אין אישה ערבייה שנכנסת לעבודה, עם כל החסמים שלה וגם אישה חרדית, לקבוצה האחרת.
חיים פוזנר: צריך לקחת כל קבוצה בפני עצמה ולבחון איך לקדם.
חיים פוזנר: יש את החסמים של הבדואיות שהגברים לא נותנים להן להתקדם, לא לצאת ולא ללמוד.
חיים פוזנר: אנחנו יודעים על ההשפעה האדירה של התעסוקה וההשכלה על החברה בכלל, אם נצליח בזה זו תהייה הצלחה גדולה.
חיים פוזנר: הערביות והחרדיות – איתן נושא השילוב חשוב, לגבי החרדיות שהן כולן בוגרות סמינר ויש לעשות איתן התאמות ולהוציא אותן למקצועות אחרים.
חיים פוזנר: נכון שהן סיימו את הסמינר ויש להן הבטחות לשידוך אבל צריך להסב אותן למקצועות כדי שהן תשתלבנה בשוק התעסוקה.
חיים פוזנר: ההשכלה - כל המחקרים בארץ ובחוץ לארץ לאורך שנים מראים על מתאם יותר גבוה, יותר ממספר הילדים ומכל משתנה אחר, בין השכלה לתעסוקה.
חיים פוזנר: לאורך זמן זה הנושא שישנה.
אתי גושן: אני מבקשת לומר בנושא של שילוב במקום עבודה.
אתי גושן: אני עם ניסיון של כעשרים שנה כיועצת ראש העיר באשדוד למעמד האישה.
אתי גושן: עם הרבה פעילות והמון עבודת שטח.
אתי גושן: בעניין הנשים צריך לפתח סביבת עבודה תומכת, זה שם דבר, זה המוטו, ואני לא אגלה כאן סוד אבל עוד מעט יהיו באשדוד בנושא הזה.
אתי גושן: כל עוד לא נתפתח את הנושא וזה יישאר ברמת כותרת הנשים לא תוכלנה להשתתף, לא הגיל, הן לא תוכלנה להשתלב בשוק העבודה.
ציפי חוטובלי: כשאת אומרת סביבת עבודה תומכת למה את מתכוונת?
אתי גושן: זה הכל.
אתי גושן: זה שעות עבודה גמישות, זה ישיבות בשעות סבירות, זה תמיכה לילדים, זה אין סופר דברים.
ציפי חוטובלי: הוועדה לקידום מעמד האישה קידמה אתמול בחוק שעבר בכנסת הצעה שמדברת על כך שמקומות עבודה שמתאימים את עצמם לנשים יתוגמלו.