GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: כבשת הרש.
קריאה: בני פפרמן: אני מניח מניסיוני שהמשרד ימצא כ-2.5 מיליון שאמורים לממן קמפיין רדיו.
קריאה: קמפיין רדיו סביר אמור לעלות 2.5 מיליון שקל, וקמפיין טלוויזיה עולה 5 מיליון שקל.
קריאה: אני מניח שיימצא פתרון אף על פי שזה טרם הובטח לי.
קריאה: אני מניח שגם השר נפגש עם שדולת הנשים, והם כבר התחילו לדבר על הכנת מקורות.
קריאה: בעניין מודעות, מנקודת ראותנו, זה יהיה קמפיין מסודר ותוכנית מובנית, שאני מניח שיוצג פה ותעירו את ההערות.
קריאה: אנחנו נפעל השנה הרבה מאוד כדי לעורר את המודעות, אבל כל זה אחרי שהקריטריונים יאושרו, וזאת נקודת ההתייחסות שלנו.
קריאה: בעניין הקריטריונים נעשתה עבודה גדולה מאוד; אנחנו נפגשנו עם ד"ר יעל יצחקי ועם הגופים, ואנחנו סוגרים את הספרות הבינלאומית שעוסקת בנושא הזה.
קריאה: תתקבל התמונה הטובה ביותר, אבל גם צריך לזכור שזאת שנה ראשונה, ומה שחשוב הוא שנשפר את עצמנו מדי שנה.
קריאה: לא דיברתי פה גם על כל הרעיונות היפים שאנחנו חושבים עליהם.
קריאה: אנחנו חושבים להקים לצד הנושא האופרטיבי גם ייעוץ לגופים; טליה דיברה פה על הנושא העתידי – אנחנו חושבים להקים בתוך המשרד קבוצה שיודעת לתת ייעוץ לגופים שרוצים לעשות את הדבר הזה.
קריאה: צריך לזכור, כמי שמאמין בדמוקרטיזציה של מערכות אפשר גם להציג את הקריטריונים אחרי התייעצות וגם אפשר להזמין אחר כך את הציבור בפרסום מסודר כדי להגיב.
קריאה: בשנה הבאה נשנה את הקריטריונים.
קריאה: זה לא דבר שניתן במעמד הר סיני, אנחנו נהיה פתוחים.
טליה לבני: טוב מאוד.
טליה לבני: זה צריך להיות חי ולענות על הצרכים כדי להניע את הוועדה.
בני פפרמן: לקחנו פרויקטורית מיוחדת לנושא הזה, מישהי שיש לה גם ניסיון עשיר במגזר העסקי להניע פרויקטים- -
קריאה: רעות הררי.
קריאה: יש לה הרבה ניסיון על ידידותיות של מערכות או על אי ידידותיות של מערכות, יותר נכון.
קריאה: בחרנו אותה במיוחד בצורה הזאת כי חיפשנו מישהי שמכירה את הנושא הזה של מערכות לא ידידותיות.
קריאה: זה גם לא היה קשה
ציפי חוטובלי: אני רוצה להודות לכולם.
ציפי חוטובלי: ההערות של כולכם היו משמעותיות מאוד.
ציפי חוטובלי: אפשר לסכם את הדיון בנימה אופטימית.
ציפי חוטובלי: קודם כול אחד הדברים המצערים ביישום חקיקה הוא משך הזמן שזה לוקח.
ציפי חוטובלי: אני באמת מקווה שכאן לא ניתקל בדחיות נוספות ונעמוד בלוח הזמנים שהצגתם, ואנחנו נעקוב אחר זה.
ציפי חוטובלי: הדבר החשוב הוא שהצגתם את הנתון שאתם תקדמו בקמפיין נפרד עם תקציב נפרד של המשרד את עניין העלאת המודעות והחשיפה של כל הפרויקט הזה.
ציפי חוטובלי: זה דבר מאוד חשוב, וכבשת הרש של ה-1.8 מיליון שקלים, אסור לגעת בה, והיא צריכה להיות מוקצית לקידום מעסיקים נטו.
ציפי חוטובלי: היינו מקווים שזה יגדל ויהיה יותר.
ציפי חוטובלי: בסיכום הדברים אני יכולה לומר שיש לנו כיוון אחד.
ציפי חוטובלי: אני רואה כאתגר להתחיל כבר מ-2010 את הענקת האותות לאותם מעסיקים שכבר עכשיו עובדים יפה ועושים את מה שהם עושים גם כדי להניע את התהליך.
ציפי חוטובלי: לכן אסור שהתהליך הזה יידחה.
ציפי חוטובלי: זה לא סותר את כל הרעיונות היפים שהעלתה טליה לגבי המשך התהליך.
ציפי חוטובלי: מאחר שהליך יישום החקיקה הוא ארוך טווח כי זאת חקיקת שינוי חברתי שהיא ארוכת טווח שלא נמדדת בשנה או בשנתיים, אלא לפחות בטווח שבין 10-5 שנים.
ציפי חוטובלי: ראינו מה עשה החוק למניעת הטרדה מינית – זאת חקיקה ארוכת טווח.
ציפי חוטובלי: כחקיקה ארוכת טווח השילוב של ההערות שנאמרו כאן לגבי פילוח מגזרים, ייצוג מגזרים בתוך המועצה, ובכלל – איך אנחנו בודקים מהו מקום עבודה ראוי למענק על-פי קריטריונים מצטברים ולא על-פי קריטריון חד ממדי.
ציפי חוטובלי: השילוב של כל הדברים יחד יוכל לתת לנו פתרון.
ציפי חוטובלי: הדבר הבא הוא הקמת מועצה; אנחנו נעקוב אחרי הקמת מועצה ונהיה שותפים בוועדה הזאת לקביעת קריטריונים, ואני מאוד מקווה שנוכל לחגוג בטקס ההכרזה על המעסיקים שמתאימים את מקום עבודתם לחיי משפחה, לחיי הורות ולנשים.
ציפי חוטובלי: ההערות שלכם היו מאוד משמעותיות, ותודה לך, בני, על הסקירה.
ציפי חוטובלי: שיהיה לכולכם המשך יום טוב.
ציפי חוטובלי: שלום לכולם, אני שמחה לפתוח את הדיון של הועדה לקידום מעמד האישה בכנס שדרות.
ציפי חוטובלי: עצם קיום הדיון בנושא תעסוקת נשים בפריפריה זו אמירה מאוד משמעותית וחשובה.
ציפי חוטובלי: אני מברכת את עוזי דיין, את האדריכל של הפרויקט החשוב הזה כנס שדרות.
עוזי דיין: בוקר טוב, אפשר להגיד ברוכות הבאות, וגם כולל את אלה שלא זכו להיות אישה, אני בא ממקום שמישהו אחר, דידי לחמן שאלה אם בהגדרה בני אדם כלולות גם נשים, אני מזכיר וציפי חוטובלי תתקן אותי אם אני טועה, כבר בתחילת התנ"ך יש שתי גרסאות שונות על איך נבראה האישה, והחביבה עלי היא זאת שמסוכמת במשפט "זכר ונקבה ברא אותם ויקרא שמם אדם".
עוזי דיין: אני רוצה לברך אתכם, אני מבקש לומר שלועדה לקידום מעמד האישה יש חשיבות כפולה בעיניי כאן.
עוזי דיין: אנחנו הקמנו את הכנס הזה לפני שש או שבע שנים ולנו היו שתי מטרות, האחת, לומר שמדינת ישראל צריכה להניף את שני הדגלים, עמיר פרץ הזכיר לנו כאן בפגישה קודמת מאיפה נלקחה מטבע הלשון הזאת, לפני שנים רבות רבות אחד מבני משפחתי בויכוח עם ההסתדרות לפני חמישים שנה אמר שמדינת ישראל לא יכולה להניף יותר מדגל אחד, היא צריכה להחליט איזה דגל היא מניפה, וכמובן בחרו בדגל הבטחון.
עוזי דיין: אי אפשר לתקוף את הבחירה הזאת כי זה דבר חשוב.
עוזי דיין: אחת משתי הסיבות כשהקמנו את הכנס הייתה לומר, שימו לב מדינת ישראל צריכה להניף את שני הדגלים, חינוך לא פחות חשוב מבטחון, למשל.
עוזי דיין: הסיבה השנייה הייתה שאנחנו מאוד רצינו להוציא את השיח הציבורי מהמשולש הזהב שלו בין הרצליה קיסריה ותל אביב ולפעמים גם ירושלים.
עוזי דיין: יש תמיד מקומות הרבה יותר מפוארים ממה שאתם מוצאים כאן.
עוזי דיין: בעיקר לקהל אנשים הרבה יותר מסונן ולפעמים בוחרים אותו פיזית ולפעמים כל אחד מבין איפה מקומו ואיפה לא מקומו, ולהעביר לציבור את האמירה הזו.
עוזי דיין: כאן למשל בכנס הזה על הבוקר יש יותר מאלף אנשים שיושבים במושבים שונים ודנים כולם בשאלה מה צריך להיות הדגל השני.
עוזי דיין: לא יותר חשוב מהבטחון הלאומי אבל לא במילימטר פחות חשוב.
עוזי דיין: אחד הדברים שקבענו בהתחלה שיהיו חמישה נושאים שכל שנה שיופיעו בכנס.
עוזי דיין: בלי לחפש תירוץ מי הציג עבודה ומי לא, ומי מצא נושא מעניין או לא.
עוזי דיין: אחד הנושאים הוא מעמד האישה מתוך ראיה שבשיח החברתי מעמד האישה היא השאלה הקריטית, שאלה מובילה.
עוזי דיין: ודרך אגב, בתפיסתי היא לא רק שאלה של השוויון וערכים.
עוזי דיין: מי שלא נותן מעמד ראוי לנשים מבזבז חמישים אחוז מהפוטנציאל של החברה, וזה כהתחלה ועוד לפני שמדברים בחלל על דברים אחרים.
עוזי דיין: דבר שני מי שלא נותן מעמד שווה וראוי לנשים לא מקיים אפילו את המגוון, את האוניבריסיטי שנדרש מכל מקום בכדי שיהיו בו דעות שונות, אנשים שונים, כלומר אין דעתן שווים.
עוזי דיין: אבל זה לא עניין של דעות אלא עניין של ייצוג של חלקים שונים של האוכלוסייה.
עוזי דיין: ולכן מעמד האישה, מעמד הילד הם דברים מאוד חשובים.
עוזי דיין: שמחה גדולה לנו, ומכיוון שאנחנו רוצים להיות כנס שמשפיע ולא רק בלשון הצעירים, שלא רק מדבר על מה זה עושה לי, אלא גם עוסק במה אני עושה עם זה.
עוזי דיין: בכנס השנה משתתפות חמש וועדות של הכנסת וזה שמחה גדולה.
עוזי דיין: המילה משתתפות, הועדה היא ועדה של הכנסת, אנחנו בסך הכל מארחים אתכם ואנחנו לא מתיימרים לשום דבר יותר מזה.
עוזי דיין: אנחנו כן מקווים שעצם ההגעה לפה, כמו סיורים אחרים שאתם עושים, ואחר כך הנושאים שעוסקים גם בכנס וגם בוועדה והאפשרות לעשות בהמשך מעקב עליהם בכנסת משפרים את מצבו של הדגל הלא פחות חשוב – הדגל החברתי.
עוזי דיין: תודה רבה וברוכים תהיו, אנחנו נקווה שאכן המקום על יושביו, וגם על זה יש שני פירושים, אגב על איזה מקום נאמר "על יושביו?
עוזי דיין: " – על ירחו זה נאמר.
עוזי דיין: שלוש שכינות ירדו לעולם, מקח על מקחו, אישה על בעלה, וחן המקום על יושביו.
עוזי דיין: וכל חן המקום על יושביו אפשר לומר שזה חן המקום על היושבים בו, כלומר המקום משפיע אבל הפירוש השני הפוך כי המילה על יכולה להיות חן המקום על יושביו זאת אומרת שחן המקום הוא תוצאה מיושביו, וזה הפירוש לעניינו.
ציפי חוטובלי: אתה נשאר איתנו?
עוזי דיין: אני צריך לחזור כי רם כספי הודיע ואני צריך לענות לו.
ציפי חוטובלי: עמיר פרץ מבקש לברך אותך, וכתושב העיר אני אתן לו את הזכות.
עוזי דיין: עמיר פרץ הוא אחד האנשים, לא על כל הדברים אנחנו מסכימים, אבל הוא זה ששם את הנושא החברתי על המפה ומאז שהוא יצא בזה לא יקרה יותר בישראל שיהיו בחירות או שמישהו יגיד זה נושא לא חשוב.
עמיר פרץ: אני אנצל את הטפיחה.
עמיר פרץ: יכולתי לקחת את מה שאמרתי אתמול בישיבה של וועדת הכלכלה ולהעתיק אותם לגבי התודה והערכה שאנחנו צריכים להביע לעוזי דיין ולמפעלו.
עמיר פרץ: כמו שאמרתי אתמול, מדיין ועד דיין התרחשה דרמה גדולה.
עמיר פרץ: מדיין הראשון שקבע קביעה מאוד לא פשוטה שהשפיעה על המדיניות הישראלית לגבי יכולתה של מדינת ישראל להניף גם את הדגל הבטחוני וגם את הדגל החברתי, והדיין שבהחלט נאבק עם כל הכלים שהוא יכול להעמיד ולגייס לרשותו כדי שאכן המסר שבטחונה של ישראל תלוי במידה רבה בחוסנה החברתי.
עמיר פרץ: כמי שהיה כשותף מלא לחיזוקו ועידודו של התהליך הזה של כנס שדרות לחברה והפך לכנס ישראל שדרות לחברה, וכמי שהיה שותף מלא להקמת הוועדה לקידום מעמד האישה, אני כיושב ראש וועדת העבודה והרווחה הייתי זה שיזם שוועדת העבודה והרווחה תוותר על סמכויותיה בשאלת הנשים ושתתן מעמד עצמאי בכנסת, בתחילת הדרך הוועדה הייתה וועדת משנה ולאחר מכן בתהליך יותר ארוך היא קיבלה מעמד של וועדה סטטוטורית לכל דבר ועניין.
עמיר פרץ: השילוב הזה משמח אותי מאוד והמתנתי בסבלנות רבה, נהניתי מהנשים שהמתינו לך ואני מרגיש פה חבר כנסת מהבודדים, אני התנדבתי להיות חבר בוועדה לקידום מעמד האישה לאחר שלצערי במפלגות שלי אף אחד לא חשב שזה דבר מספיק חשוב, אז אמרתי להם אני הולך להיות חבר בוועדה לקידום מעמד האישה.
עוזי דיין: מחצין את הצד הנשי שבו.
ציפי חוטובלי: מהצד הגברי שבו.
עמיר פרץ: מתוך הצד הגברי.
עמיר פרץ: אין לי שום בעיה עם העניין.
עמיר פרץ: אני באמת מברך את עוזי דיין, אני מברך את הוועדה על ההחלטה להגיע לכנס היום, אני חושב שאין ספק שמעמדה של האישה בישראל משפיעה יותר מכל על מעמדה של החברה הישראלית.
עמיר פרץ: אנחנו נעסוק בהרחבה בתעסוקה ,אבל ברור לחלוטין שבן זוג אחד שעובד ושני בני זוג שעובדים זו דרמה אחרת במשפחה וזה שינוי מקצה לקצה.
עמיר פרץ: ברור לחלוטין שהמאבק על מעמד האישה בכל התחומים, בתחום הניהול, בתחומים הפוליטיים, בתחומים האחרים ובוודאי שככל שתהייה נוכחות גדולה יותר של נשים כך החברה הישראלית תצא נשכרת מכך.
עמיר פרץ: אני אומר לכם שזו לא עמדה כדי למצוא חן בעיני מישהו.
עמיר פרץ: יש כאן מספיק נשים שיודעות כמה החלטות קיבלתי מבחינת המעמד.
עמיר פרץ: המבחן הכי גדול שלך מתי אתה יודע לוותר על דברים שבידיך כדי להוכיח שאתה מאמין במה שאתה אומר.
עמיר פרץ: נקווה שמבחן הזה אכן כולנו נעמוד.
עמיר פרץ: אני מברך את כל המשתתפים בישיבה.
עמיר פרץ: אני מתנצל שבשעה 11:00 אאלץ לעזוב.
ציפי חוטובלי: אנחנו ניתן לך את זכות הדיבור.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להצטרף לברכות לעוזי דיין.
ציפי חוטובלי: עוזי דיין, לדעתי, הוא אחד האנשים הכי מרשימים שיש היום במדינת ישראל במובן הזה שאתה חבר כנסת בפועל במובן שאתה פרויקטור אדיר של נושאים חברתיים וכמעט שאין דברים חברתיים שמתרחשים היום במדינת ישראל, כנס שדרות הוא אחד שהיה המנוף להתרחשות שלהם.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהאמירה העקרונית הזאת שמנתקת את לב ההוויה הישראלית מההתחרשות רק בתל אביב וסביבותיה.
ציפי חוטובלי: תל אביב, קיסריה והרצליה כמו שאמרת ואולי גם ירושלים, זו אמירה ערכית חשובה שנדרשת לנו, ואולי אחרי תקופה ארוכה ששדרות הייתה סמל של זירת קרב בשביל כולנו, ושל מאבק תושבים שחיו כאן יום יום באופן מאוד קשה.
ציפי חוטובלי: בתקופה הזאת לא נמניתי על אלה שביקרו על בסיס קבוע, אבל כן יצא לי להעביר שבתות עם תושבי שדרות ולבקר בימי השישי ההמוניים שהיו עורכים כאן קניות.
ציפי חוטובלי: אנחנו יודעים היום יותר מכל תקופה אחרת שהקרב על מדינת ישראל הוא קרב פוליטי, וכאן אין מחלוקת ביני לבין חבר הכנסת עמיר פרץ, אנחנו עדיין נאבקים על זכותה של מדינת ישראל להתקיים גם בשדרות, והיום כפי שאנחנו שומעים שאפילו בירושלים הזכות של יהודים לבנות בשכונת גילה לא ברורה.
ציפי חוטובלי: באמירה שאנחנו מגיעים לכאן אל הפריפריה, אני לא ראה כאן פריפריה, קרוב משפחה שלי, הרב אלישע וישליצקי שמאוד אוהב להגיע לשדרות, נוהג לומר יש עיירות פיתוח כמו הרצליה, תל אביב, רעננה ויש ערים טבעיות.
ציפי חוטובלי: הוא קורא ערים טבעיות לערים שחיות באמת, הוא אומר שמי שרוצה להכיר את מדינת ישראל שיצא מהבועה של ערי הפיתוח ויגיע לערים הטבעיות, אני מאוד מזדהה עם החלוקה הזאת וזה באמת נכון.
ציפי חוטובלי: תודה, עוזי דיין, על הבמה שאתה נותן לנו, יישר כוח על כל הדברים שאתה עושה ועל הרמת הדגל החברתי החשוב הזה.
ציפי חוטובלי: אני באמת גאה שהוועדה לקידום מעמד האישה הרימה יחד איתך את הדגל והגיעה לשדרות.
ציפי חוטובלי: לפעמים הנוכחות הפיזית עצמה, של וועדה מהכנסת כאן במקום הזה היא אמירה.
ציפי חוטובלי: אני מברכת אותך שתצליח ושתמשיך לעסוק בפעילות ציבורית.
ציפי חוטובלי: אני מודה שרציתי לראות אותך כחבר כנסת לצידי בליכוד ואני מאמינה שעוד נראה אותך.
ציפי חוטובלי: אני מאוד מעריכה אותך ואני מאמינה שהיכולות שלך יבואו לביטוי בשדה הציבורי, אתה צעיר ונמרץ ובעיקר עושה דברים חשובים.
ציפי חוטובלי: ניגש לעצם העניין, הוועדה לקידום מעמד האישה הכריזה על נושא שילוב נשים בפריפריה במקצועות מבוקשים.
ציפי חוטובלי: יש מספר בעיות, ואחת הבעיות היא העדר מוטיבציה להשתלבות בשוק העבודה.
ציפי חוטובלי: אבל בעיה לא פחות חשובה שבהרבה פעמים סוג המקומות שנגישים לעבודה, לצערי, הם מקומות שהם בדפוסי עבודה מאוד מסוימים.
ציפי חוטובלי: מבלי לפתוח את שוק העבודה הנשים בפריפריה או במקומות באזור הדרום למשל, למקומות יותר נחשבים כמו הייטק, מקומות שבדרך כלל דורשים כרטיס כניסה של השכלה גבוהה לא נצעד קדימה.
ציפי חוטובלי: הנושא שלנו היום לדיון הוא איך אנחנו מקדמים את האפשרות של נשים כאן להשתלב באותם מקצועות שמכונים מקצועות מבוקשים.
ציפי חוטובלי: לשם כך אני מבקשת לפתוח עם הגברת אורלי לוטן ממרכז המידע והמחקר של הכנסת שתציג בפנינו נתונים על תעסוקת נשים.
אורלי לוטן: אני אתן נתונים כלליים על תעסוקת נשים, אליעזר שוורץ יעביר אחריי את מה שדיברו בוועדת כלכלה אתמול בנושא של פתיחת אזורי תעשייה באזור הדרום וזה ישלים אחד את השני.
אורלי לוטן: כל מה שאני אומר מופיע גם באוגדן המסמכים שיש לכם, זה במסמך הראשון שמתייחס לתעסוקת נשים.
אורלי לוטן: בעמוד הראשון יש גרף שמראה את שיעורי השתתפותם בעבודה של נשים וגברים משנות החמישים.
אורלי לוטן: אנחנו רואים בעצם שמשנות החמישים יש עליה הדרגתית אבל רצופה בשיעורי ההשתתפות של נשים בכוח העבודה.
אורלי לוטן: כשאנחנו מדברים על שיעור השתתפות אנחנו מדברים על נשים שמועסקות או מחפשות עבודה באופן פעיל.
אורלי לוטן: במקביל אנחנו מוצאים ירידה של גברים בכוח העבודה.
אורלי לוטן: אנחנו מתקרבים לאט לאט להתכנסות אם כי עדיין יש פער.
אורלי לוטן: נכון לשנת 2008 שיעור ההשתתפות של נשים בכוח העבודה, יהודיות וערביות גם יחד, עומד על 51%.
אורלי לוטן: בכוונה ציינתי שיהודיות וערביות גם יחד מאחר שהם שני מגזרים שונים לחלוטין.
אורלי לוטן: בעוד ששיעור ההשתתפות של גברים הוא 62%.
אורלי לוטן: אנחנו במגמה של התכנסות אבל עדיין נשמר פער של למעלה מ- 10%.
אורלי לוטן: בעמוד השני מופיע שיעורי ההשתתפות בתעסוקה של נשים ושל גברים ומשם ניתן ללמוד שנשים גם משתתפות בכוח העבודה.
אורלי לוטן: רוב הנתונים מתייחסים לגיל 18 ומעלה, אבל ניטרול של הצבא.
אורלי לוטן: אחד מהגרפים שהכנסתי מדבר על גילאי העבודה העיקריים שהם 25 עד 54, כשבדקתנו את הסיבות של אי ההשתתפות בכוח העבודה.
אורלי לוטן: שיעורי האבטלה בקרב נשים – נשים שרוצות לעבוד ולא מוצאות עבודה, השיעור אצל נשים קצת יותר גבוה מאשר אצל גברים, כלומר גם נשים שרוצות להיכנס לשוק העבודה והן יותר מתקשות מגברים, גם בכלל האוכלוסייה וגם בגילאי העבודה העיקריים שהם כאמור25 עד 54.
אורלי לוטן: לכן כאשר אנחנו מסתכלים על הסך כל הבלתי מועסקות בקרב הנשים, והן אלה שמחפשות עבודה וגם מובטלות.
אורלי לוטן: אנחנו מדברים על שיעור הבלתי מועסקות שהוא גדול במידה ניכרת מאשר אצל הגברים.
אורלי לוטן: אצל נשים מכלל גילאי העבודה זה 52% מהנשים שלא מועסקות, גברים זה 43% וזה בכלל הגילאים של 18 ומעלה.
אורלי לוטן: בקרב גילאי העבודה העיקריים שזה 25 עד 54, אצל הנשים זה בערך 32% לא מועסקת לעומת 20% בקרב הגברים.
עמיר פרץ: מה קורה מגיל 54 עד 63?
אורלי לוטן: בעמוד 3 במסמך יש גרף של השתתפות בכוח העבודה של נשים לפי גיל, אני חושבת שזה לא שונה בקרב הנשים מאשר בקרב הגברים.
אורלי לוטן: מגיל 18 יש עלייה עלייה, בגיל 50 עד 54 זה שיעור ההשתתפות הגבוהים ביותר וזה למעלה מ- 70%.
עמיר פרץ: אני לא כל כך חושב שאצל נשים מגיל 54, ,55 את תמצאי מגמה חדשה אצל הנשים.
אורלי לוטן: בקבוצת הגיל של 55 עד 64 לעומת 45 עד 54 יש באמת יש ירידה של 20%.
אורלי לוטן: כלומר שאם קודם זה היה 72% אז אנחנו יורדים ל- 52% - - - -
ציפי חוטובלי: וזה עוד לפני שאת נותנת לנו סקירה על פי אזורים בארץ.
אורלי לוטן: כן.
אורלי לוטן: ניסינו לראות הבדלים בין הקבוצות בשיעור העבודה, בדקתי שלוש קבוצות הפעם, נשים יהודיות, נשים ערביות ורציתי לבדוק לגבי נשים שעלו אחרי שנת .
אורלי לוטן: 1990 יש איזו הבדל בהשתתפות בכוח העבודה.
אורלי לוטן: קודם כל הנשים היהודיות והערביות הן עולם שונה לחלוטין.
אורלי לוטן: שיעור ההשתתפות של נשים ערביות בכוח העבודה הוא 21% בכלל הגילאים מעל גיל 18, אצל הנשים היהודיות זה 58%.
אורלי לוטן: יש פער עצום בשיעור ההשתתפות.
אורלי לוטן: גם משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ציין בזמנו כשהיו הדיונים סביב ההכרה בהוצאות בגידול ילדים, נאמר שהאוכלוסייה הערבית, נשים ערביות זו אוכלוסייה שלא ניתן להתעלם ממנה כשבאים לדבר על העלאת שיעור ההשתתפות של נשים בכוח העבודה.
אורלי לוטן: זו בעצם הקבוצה העיקרית שבה יש את הפוטנציאל.
אורלי לוטן: זה הפוטנציאל הכי גדול של נשים שלא ממומש כשמדברים על כניסה לכוח העבודה.
אורלי לוטן: גם שיעור המובטלות בקרב הנשים הערביות, כלומר אלה שרוצות לעבוד ולא עובדות, הוא כמעט כפול מאשר בקרב הנשים היהודיות.
אורלי לוטן: הנשים היהודיות זה 6.3% ובקרב הנשים הערביות זה 11.5%.
אורלי לוטן: זה פער מאוד גדול.
אורלי לוטן: אנחנו מדברים על למעלה מ- 80% שלא מועסקות, לעומת 45% אצל הנשים היהודיות.
אורלי לוטן: כשהסתכלתי על הקבוצה של העולות מצאתי שאין כמעט הבדלים.
אורלי לוטן: יש השתלבות של כלל הנשים היהודיות ונשים עולות וזה במידה די דומה.
קריאה: גם בקרב יוצאות אתיופיה וגם בקרב שאר העולים.
אורלי לוטן: זה לא נבדק אבל ניתן לבדוק את זה.
אורלי לוטן: שיעור האבטלה אצל העולות הוא נמוך יותר מאשר בקרב כלל היהודיות.
אורלי לוטן: בפרק 2, וזה מתחבר למה שחבר הכנסת עמיר פרץ שאל קודם לגבי הגיל, על ההשפעה של משתנים שונים על שיעורי ההשתתפות בכוח העבודה, וכמו שחבר הכנסת עמיר פרץ ציין יש את העניין של הגיל, יש כאן גרף שמציג את המובן מאליו שבגילאי העבודה העיקריים יש שיעור יותר גבוה של נשים בכוח העבודה.
אורלי לוטן: אנחנו מדברים על למעלה מ- 70% מקרב כלל הנשים.
אורלי לוטן: הגרף השני מדבר על שיעור ההשתתפות לפי מספר ילדים.
אורלי לוטן: יש את הטור של ה- 0, כלומר נשים בלי ילדים שהן 47%, לדעתי צריך להתעלם מזה כי זה כאן עניין של הגיל, אלו נשים שעדיין משולבות באוניברסיטה, והן לא נכנסו לגילאי העבודה הרגלים, אומנם כתבתי את זה אבל הייתי שמה את זה בצד.
אורלי לוטן: רואים שככל שמספר הילדים עולה שיעור ההשתתפות בכוח העבודה יורד וזו לא הפתעה.
אורלי לוטן: יותר קשה להיכנס לכוח העבודה, יש את העלות של מסגרות הילדים ודיברו על זה הרבה בוועדה, ההוצאות עולות והיציאה לעבודה והופכת ללא משתלמת.
אורלי לוטן: כשמדברים על שיעור הנשים בכוח העבודה צריך לזכור שיש את עניין הילדים.
אורלי לוטן: בעמוד 4 בדקנו גם לפי גיל הילד הצעיר, ככול שהילד הצעיר קטן יותר ועלות הטיפול בו יקרה יותר, שיעור ההשתתפות של האמא בכוח העבודה יותר נמוך.
אורלי לוטן: ככל שהגיל של הילד עולה שיעור ההשתתפות בכוח העבודה גם עולה.
אורלי לוטן: רק שכאן צריך לזכור משהו שלא כתבתי, שאם או אישה בכלל שלא הייתה בכוח העבודה במשך שבע, שמונה שנים כשהיא גידלה את הילדים שלה, אני לא יודעת כמה יהיה לה קל להשתלב בכוח העבודה כשהילד שלה יהיה גדול וכשהיא תמצא שהגיע הזמן לצאת לעבוד.
אורלי לוטן: יש את הגילאים הקריטיים לשילוב בכוח העבודה וזה דווקא הגילאים שהילדים קטנים.
אורלי לוטן: בדקנו את שיעור ההשתתפות לפי השכלה, גם כאן זו לא הפתעה, ככל שההשכלה עולה גם שיעור ההשתתפות בכוח העבודה עולה ובצורה מאוד משמעותית.
אורלי לוטן: שוב, ההשתתפות בכוח העבודה של נשים שלא קיבלו שום תעודה הוא 10%, נשים עם תואר ראשון זה 77%.
אורלי לוטן: הפערים הם עצומים ורואים שהשכלה היא מפתח להשתלבות בעבודה.
אורלי לוטן: סיום תיכון ותואר אקדמי מעודד כניסה לכוח העבודה.
עמיר פרץ: האם את יכולה בבקשה, אני יודע שהשאלה בעייתית, צריך לבחון מה אחוז ההשכלה היחסית, נניח שאת לוקחת תואר שני ושלישי, ובישוב יש אישה אחת עם תואר שלישי אז זה 100% תעסוקה, השאלה כשאת מבחינה בין גברים לנשים, האם בהתפלגות של הגרף שמתייחס החל מהתואר השני, איך ההתפלגות באוכלוסייה?
עמיר פרץ: ורק אז לעשות את ההשתתפות בכוח התעסוקה.
עמיר פרץ: אני חושב ששם יש את הקושי הגדול, אבל בגלל שיש מיעוט באופן יחסי.
עמיר פרץ: זו תחושה ולא ידיעה מבוססת.
אורלי לוטן: כלומר לקחת את ההתפלגות של ההשכלה ולהוריד אותה לתת משתנים אחרים.
אורלי לוטן: זה משהו שאפשר לעשות.
עמיר פרץ: זה הכי חשוב.
עמיר פרץ: אחרת זה נראה נחמד, 80% מתוך בעלות התואר שני.
אורלי לוטן: הוא ציין נכון שהקבוצה הגדולה היא של הנשים בעלות תעודת בגרות, כלומר סיום תיכון זו קפיצת מדרגה משמעותית, אגב בין תואר ראשון, שני ושלישי כמעט ואין הבדל.
אורלי לוטן: כלומר תואר אקדמי הוא המשפיע.
ציפי חוטובלי: כאן באמת צריך להציג את הנתונים של שיעור הזכאים בפריפריה לעומת המרכז מבחינת הישגים.
אליעזר שוורץ: בשנים האחרות יש עלייה גדולה מאוד.
ציפי חוטובלי: השאלה אם עדיין קיים פער ובכמה?
אורלי לוטן: אתמול דיברו על זה שקיים עדיין פער.
אורלי לוטן: אני לא יודעת אם זה דווקא לגבי נשים.
ציפי חוטובלי: את עוברת כעת על שיעור התעסוקה מול המרכז?
אורלי לוטן: אני אסביר ואליעזר שוורץ ימשיך.
אורלי לוטן: בעמוד 5 הנתונים לא לגמרי עדכניים, לאליעזר שוורץ יש את הנתונים העדכניים יותר.
אורלי לוטן: המגמה היא אותה מגמה, המשפטים הם נכונים גם אם המספרים אינם מדויקים.
אורלי לוטן: שיעורי האחוז הגבוהים ביותר, וזה חוזר למה שנאמר כאן קודם, הם במחוז המרכז ותל אביב שבהם הם הגבוהים ביותר, במחוז הצפון והדרום שיעורי ההשתתפות הנמוכים ביותר בכוח העבודה ואבטלה גבוהה ביותר בקרב נשים.
אורלי לוטן: אפשר להצביע על שני משתנים עיקריים שקפצו לי מיד, האחד הוא שרוב מרכזי התעסוקה נמצאים היום במרכז הארץ, ואי אפשר - - -
עמיר פרץ: נלקח בשכלול גם אחוז האוכלוסייה של המעוטים?
אורלי לוטן: זה המשפט הנוסף שרציתי לומר, במחוזות הצפון והדרום אלו המחוזות שיש להם את היקף האוכלוסייה הכי גדול.
עמיר פרץ: השאלה היא האם את מבודדת, אם את עושה השוואה, הטיפול של הוועדה חלילה לו מלאבחן בין מיעוטים לאחרים.
עמיר פרץ: אבל את צריכה להשוות נשים ללא המיעוטים מול נשים במרכז ולקבל את היחסיות היותר מדויקת, ואז לראות איך אוכלוסיית המיעוטים בצפון ובדרום מקפיצה את הנתון.
אליעזר שוורץ: אפשר לראות את זה.
אליעזר שוורץ: בצפון המצב יותר גרוע כי אחוז בצפון בני מיעוטים גבוה יותר.
עמיר פרץ: אתה אומר את זה על סמך תחושה.
עמיר פרץ: אני גם יכול לומר שאני חש את זה כמוך, אתם הרי הנציגים של הנתונים המדויקים.
עמיר פרץ: אנחנו כעת שומעים את הנתונים ולא מתווכים איתם בכלל.
עמיר פרץ: אני כן מציע לכם לעשות את ההבחנה הזאת.
אורלי לוטן: גודל הישוב גם משפיע על שיעור ההשתתפות, וזה קשור גם בישובים גדולים בפריפריה ששיעורי ההשתתפות גדול יותר.
עמיר פרץ: יש לכם יכולת להגיד מה המקצועות השכיחים בקרב נשים?
אורלי לוטן: בהחלט.
אורלי לוטן: אבל אני מבקשת משהו נוסף עוד קודם.
אורלי לוטן: אחד הדברים שנבדקו, אגב כל הנתונים מבוססים על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אחד הדברים שבודקים זה שיעור לאי השתתפות בכוח העבודה אצל נשים, ובדקנו את זה בגילאי העבודה העיקריים.
אורלי לוטן: לראות למה בעצם נשים לא עובדות, ושוב זו לא הפתעה, הסיבה העיקרית זה הטיפול בילדים ובמשק הבית.
אורלי לוטן: 67% אחוז לא עובדות בגלל טיפול בילדים או במשק הבית.
אורלי לוטן: 3.5% מהנשים חיפשו עבודה ולא מצאו.
ציפי חוטובלי: יש ההבדל בכל זאת, הרי יש ילדים גם לנשים במרכז וגם לנשים בדרום.
ציפי חוטובלי: אנחנו צריכים לדבר על אותו פער של נשים בדרום מול נשים במרכז.
אורלי לוטן: לא כל חתך כזה ניתן לעשות, חלק מהשאלות נכונות אבל בבסיסי הנתונים לא תמיד מאפשרים.
ציפי חוטובלי: אולי נשמע מאליעזר שוורץ את הסקירה הרלוונטית יותר לפריפריה ואז אולי ננסה להתמקד בנושא הדיון שלנו.
עמיר פרץ: אני רוצה בבקשה לשמוע לגבי המקצועות.
אורלי לוטן: לגבי ענפי התעסוקה השונים, אצל נשים זה חינוך, שירותי בריאות, רווחה, סעד ומסחר – אלו ענפים שבהם ההכנסה נמוכה יחסית.
אורלי לוטן: אצל גברים, תעשייה, שירותים עסקיים ומסחר.
אורלי לוטן: אני מבקשת להוסיף דבר אחד בהקשר לענפי התעסוקה וזה עניין ההייטק, כשאני כתבתי את המסמך כתבתי באופן אוטומטי עוד לפני שהסתכלתי על הטבלה כי זה מה שעלה לי בראש, בעשור האחרון עלה שיעור התעסוקה של הנשים בהייטק.
אורלי לוטן: אז הלכתי לטבלאות ומצאתי ששיעור הנשים המועסקות בהייטק נשאר אותו דבר בדיוק, כלומר השיעור של הנשים מתוך כלל העובדים נשאר 34%.
אורלי לוטן: אני הופתעתי - - -
ציפי חוטובלי: לטובה?
אורלי לוטן: מאוד לרעה.
אורלי לוטן: את כל הזמן מדברת על כך שנשים יותר משתלבות במקצועות טכנולוגיים, יוצאות יותר ללימודים טכנולוגיים, כלום.
ציפי חוטובלי: אני מאוד שמחתי על החשיבה הזאת כי אני באופן אישי לא רואה את זה.
אורלי חוטובלי: זאת התחושה כי את רואה יותר נשים שלומדות הנדסה, יותר נשים לומדות מתמטיקה, ואת חושבת שזה יבוא לידי ביטוי - - -
אליעזר שוורץ: במספרים מוחלטים זה גדל.
אליעזר שוורץ: אבל השיעור - - -
ציפי חוטובלי: צריך בעצם לבדוק איפה הפער.
ציפי חוטובלי: אם יותר נשים מקבלות השכלה טכנולוגית אבל הן לא עושות בזה שימוש בפועל אז צריך לנסות להבין למה זה.
עמיר פרץ: חבר'ה אל תשלו את עצמכן, רוב העובדות בהייטק זה ב- low .
עמיר פרץ: רוב העובדות בהייטק עובדות בעיקר בחיווט, עובדות בעיקר לצערי, כי חלק מהעובדות גם כמנהלות וכמהנדסות תכנה ואני שמח על כך, אבל בלי לבדוק אני מוכן להגיד מבלי לבדוק שמתוך ה- 35%, 75% הןlow של ההייטק.
קריאה: ואם מישהי עובדת כטכנאית?
עמיר פרץ: כך זה נספר פה.
עמיר פרץ: הספירה כאן כוללת את כל מי שנמצא במפעל הייטק.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לתת לך אפשרות להגיד דברים ובואו נסיים את הסקירה.
עמיר פרץ: כמה נשים הן ה- 35%.
עמיר פרץ: כדי שתבינו שלא מדובר במספרים של מאות, מדובר בעשרות אלפים.
עמיר פרץ: זה ברור שהן לא נמצאות במקום שאת ואני היינו רוצים שהן תהיינה.
אורלי לוטן: אני הסתכלתי על נושא ההייטק גם בגלל נושא הדיון וגם בעניין ההכנסה.
אורלי לוטן: תמיד מדברים על פערי הכנסה בין גברים לנשים.
אורלי לוטן: ההייטק הוא עדיין ענף עם יכולת השתכרות מאוד מאוד גבוהה, ולכן הלכתי לנתונים.
אורלי לוטן: כשמסתכלים על הכנסה בכלל, בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מציניים שבשנים האחרונות פערי ההכנסה בין גברים לנשים בממוצע נשארים אותו דבר, אין שינוי ואין התכנסות ואת זה גם ניתן לראות כאן בפערי ההכנסה לפי משלוחי היד, בכל משלוחי היד עדיין יש פערי הכנסה בין לנשים ובין גברים.
אורלי לוטן: זה משתנה בין המקצועות השונים.
ציפי חוטובלי: לדעתי הפערים הגדולים הם בסוגי משלוחי היד, בעצם כל עוד הנשים תמשכנה להיות במקצועות שמכונים מקצועות נשיים הפער יהיה.
אורלי לוטן: נכון, נשים עובדות בעבודה חלקית יותר מגברים אבל בהכנסה לשעת עבודה באותו מקצוע, אם תסכלו בעמוד 8 שם יש נתונים על הכנסה לשעת עבודה, בכוונה זה לשעת עבודה ולא לחודש, לפי משלוח ובכולם יש עדיין פערים בין נשים לגברים.
אורלי לוטן: כלומר גם באותו משלוח יד קיים הפער.
אורלי לוטן: זה לא רק העניין לאן הולכים, זה נשמר בתוך משלוח היד.