GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
טלילה שחל רוזנפלד: יש לנו בכל משרד ממשלתי, בכל יחידת סמך, כולל בתי החולים הממשלתיים, ממונות על מעמד האישה שהן נשים בכירות שעושות את התפקיד הזה בדרך כלל בנוסף לתפקיד הרגיל שלהן.
אורית זוארץ: הן מקבלות תגמול על העבודה הנוספת שלהן?
טלילה שחל רוזנפלד: הן מקבלות תגמול, הן מקבלות דרגה נוספת, כל עוד הן בתפקיד, בהנחה שהן עוברות קורס הכשרה.
אורית זוארץ: כל עוד היא ממלאת את תפקידה, ואם היא מסיימת את תפקידה.
אורית זוארץ: זה מה שעשינו עם היועצת לקידום מעמד האישה.
אורית זוארץ: אני חושבת שלגבי היועצת לקידום מעמד האישה, אנחנו לא שללנו אחר כך את הדרגה, היא בעצם נשארה בדרגה.
עמיר פרץ: אפשר לשלול דרגה?
ציפי חוטובלי: זה לא לשלול, זה דרגה זמנית שניתנת לה.
עמיר פרץ: התקשי"ר הזה לא עומד במבחן החוק, אין דבר כזה.
ציפי חוטובלי: חוץ ממה שכתבתם כאן, יש עוד תמריצים?
ציפי חוטובלי: אם זה נשלל אחר כך, זה לא תמריץ.
ציפי חוטובלי: זה מביך.
עמיר פרץ: גברתי עורכת הדין, זה מעשה שלא ייעשה.
עמיר פרץ: שום תפקיד זמני של גבר, שהולך לשנה שנתיים ואחר כך אומרים לו 'נכשלת, מצטערים', לא שוללים חזרה את הזכויות והתנאים שבגינם הוא הגיע.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל אנחנו לא מדברים כאן על מינוי רגיל לתפקיד שמישהו נכשל ולכן הוא מפסיק את התפקיד.
טלילה שחל רוזנפלד: זה מינוי שמלכתחילה הוא זמני.
משה לביאן: במינוי בפועל אתה יכול לשלול דרגה.
משה לביאן: זה מותנה במינוי בפועל.
משה לביאן: אם הוא חוזר לתפקידו, מורידים בדרך כלל את הדרגה.
משה לביאן: זה מובנה בתוך המינוי בפועל.
עמיר פרץ: תן לי דוגמאות כאלה.
משה לביאן: יש אצלי במשרד.
עמיר פרץ: תן לי דוגמה של מינוי בפועל ששללת לו דרגה.
משה לביאן: אני אומר לך את זה באופן אישי על עצמי.
משה לביאן: הייתי מנהל כללי וחזרתי להיות סגן מנהל כללי ולא קיבלתי זכויות של מנהל כללי.
משה לביאן: כי זה לא רלוונטי, כי זו דוגמה של מינוי בפועל.
עמיר פרץ: כשהיית מנהל כללי קיבלת תנאים של מנהל כללי?
משה לביאן: אני לא הדוגמה.
ציפי חוטובלי: חברים, בואו נמקד את הדיון בפעילות שנעשתה כדי לשפר.
טלילה שחל רוזנפלד: הדוח המלא שמפרט את הפעילות של 2008 מופיע גם באתר האינטרנט של שירות המדינה.
טלילה שחל רוזנפלד: פה רק נתתי דגימות.
טלילה שחל רוזנפלד: לגבי מה שהתחלתי להגיד על הממונות, הן עושות המון עבודה שתוך כדי אני גם אפרט.
טלילה שחל רוזנפלד: בין היתר, אנחנו עושים שינויי תקשי"ר לצורך העניין.
טלילה שחל רוזנפלד: יש לנו המון עבודה בנושא של הסרת חסמים כי אנחנו יודעים שבסופו של דבר יש המון דברים שחוסמים נשים בדרך להתקדם.
טלילה שחל רוזנפלד: לא בגלל שהן לא טובות, חלילה, להיפך, בדרך כלל, כמו שאמרה כאן חברת הכנסת זוארץ, הן אפילו יותר טובות ובין היתר אחד הדברים שאנחנו שמים לב והוא עולה גם הרבה מאוד במחקרים זה כל הנושא של שילוב בית ועבודה.
טלילה שחל רוזנפלד: בדרך כלל בחברה שלנו זה נתפס כתפקיד של האמהות ולכן זה מאוד מאוד משפיע עלינו, בהמון המון שלבים של החיים, אפילו כשכבר חושבים מה ללמוד, איזה מקצוע, עוד הרבה לפני שהופכים לאמהות, מתחילות כבר לחשוב על משהו שיאפשר את האיזון הזה, שעות יותר נוחות, כשמחפשים מקום עבודה, כשחושבים על קידום ומתלבטים אם בכלל לגשת לאיזה שהוא תפקיד.
ציפי חוטובלי: עורכת דין שחל, אם כבר נגעת בנקודה הזאת, בשירות המדינה יש את המושג משרות אם, כמה נשים מנצלות את היקף המשרה הזה?
טלילה שחל רוזנפלד: במשרות אם הן מנצלות, הבעיה שלנו היא שגברים ינצלו את זה.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל כעיקרון, יש לנו---
ציפי חוטובלי: יש מקבילה לגבר?
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו עושים את המשרות האלה גם לגברים, אני גם לא כל כך אוהבת את המינוח הזה 'משרות אם' ולכן אנחנו מדברים על שעות עבודה מקוצרות להורים.
טלילה שחל רוזנפלד: כעיקרון הרעיון הוא שעד שהילד בן שנה אפשר לעבוד שעה אחת פחות, לעבוד 7.5 שעות וזה נחשב כמשרה מלאה גם מבחינת כל התנאים, גם מבחינת המשכורת.
טלילה שחל רוזנפלד: עד גיל 8 או 12, תלוי במספר וכמות הילדים, אפשר לעבוד חצי שעה פחות, זאת אומרת 8 שעות.
טלילה שחל רוזנפלד: בדרך כלל ההשלכות של זה הרבה יותר גדולות מהשעה או החצי שעה, כי בבת אחת אותה אישה מפסיקה לעשות שעות נוספות, ומתחילה לצאת בשלוש, שלוש וחצי, ואז היא לפעמים נתפסת פחות מחויבת, פחות רואים אותה, פחות יש לה זמן לעשות את הרישות, את ה-net working, ולכן זה מאוד משפיע.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו מנסים להוביל איזה שהיא מגמה של שינוי חלוקת התפקידים גם בבית, כי זה מאוד משפיע לנו על מקום העבודה.
טלילה שחל רוזנפלד: לצורך העניין עשינו שינוי תקשי"ר בנושא בתחילת שנת 2008, שמדבר על האפשרות לחלק את הזכות הזאת ליום עבודה מקוצר בין גברים ונשים, ולא רק לחלק את זה באופן קבוע, אלא גם לחלק באמצע השבוע, כך שלמשל האישה תוכל לקחת את הזכות הזאת שלושה ימים בשבוע והגבר יומיים, לצורך העניין.
ציפי חוטובלי: אני לא מבינה, אם הבעל של האישה הוא עצמאי, לא קשור לשירות המדינה?
טלילה שחל רוזנפלד: זה חל בכל מקום שמאפשר את הזכות ליום עבודה מקוצר.
טלילה שחל רוזנפלד: זה קודם כל שירות המדינה, זה יכול להיות עיריות, מועצות מקומיות, זה יכול להיות גופים פרטיים שמאפשרים את זה, וגם צריך לזכור שבארבעה החודשים הראשונים כשחוזרים מחופשת לידה, זה מופיע בחוק עבודת נשים, נותנים שעה אחת פחות לעבוד, לכן תיאורטית אפשר לנצל את זה בכל מקום לפחות לגבי ארבעת החודשים האלה.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו רוצים לקוות שכמו בהרבה תהליכים אחרים, דברים שמתחילים משירות המדינה אולי יחלחלו גם לשוק הפרטי.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל לפחות זה מאפשר איזה שהיא חלוקת תפקידים וגם מאפשר אחרי זה לנשים להישאר יותר שעות, לגברים להיות עם הילדים, שזה לא מזיק, ולהנהלה להתרגל לזה שאולי עובדים פחות שעות.
טלילה שחל רוזנפלד: עוד דבר שאנחנו עושים בעניין הזה, וזה בשיתוף עם הרשות לקידום מעמד האישה; נציב שירות המדינה הקים ועדה לנסות להפוך את שירות המדינה למקום עבודה תומך משפחה.
טלילה שחל רוזנפלד: בכוונה אנחנו אומרים 'משפחה' ולא אמהות.
טלילה שחל רוזנפלד: מנסים להעלות כל מיני רעיונות כדי לבדוק את הנושא הזה של שילוב עבודה ובית, איך אנחנו הופכים את הארגון ליותר תומך משפחה כך שגם זה יעזור לשילוב וגם לא יפגע בסופו של דבר במי שמנסה---
אורית זוארץ: משפחה זה משפחה עם ילדים?
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו בעיקרון מתמקדים בנושא של משפחה עם ילדים, אבל אנחנו מדברים באופן כללי.
אורית זוארץ: זה לא יוצר אפליה כלפי עובדות שהן לא אמהות שרוצות גם לנהל חיים מעבר לשעות העבודה ונאלצות, בעקבות האפליה הזאת, להישאר שעות נוספות ולעבוד הרבה יותר קשה?
אורית זוארץ: וזה פוגע בעצם בזכויות שלהן?
טלילה שחל רוזנפלד: המגמה שלנו היא לא לתת דווקא זכויות רק לציבור מסוים, למרות שלפעמים זה מה שאנחנו עושים, וזה, עוד פעם, כדי להקל על כל מיני חסמים שאנחנו רואים בדרך.
טלילה שחל רוזנפלד: באופן כללי ברגע שאנחנו נצליח אולי להגיע לשעות עבודה יותר שפויות, יכול להיות שזה יעזור לכל המגזרים, גם למי שאין לו ילדים קטנים וגם רוצה קצת חיים פרטיים, שזה לגיטימי לגמרי.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו עשינו עוד כל מיני שינויים בתקשי"ר בהרבה נושאים, אבל אין לנו כל כך זמן לסקור אותם, למשל בנושא של שמירת הריון, של אם מאמצת וכולי, ואפשר לראות אותם גם באתר האינטרנט שלנו.
אורית זוארץ: השינויים שעשיתם, זה חשוב.
אורית זוארץ: אני פה בשביל לשמוע.
טלילה שחל רוזנפלד: אני מדברת רק על 2008.
טלילה שחל רוזנפלד: יש לנו הרבה שינויים גם ב-2009, אבל על זה נדבר בשנה הבאה.
אורית רישפי לביא: יש לכם יעדים מספריים?
טלילה שחל רוזנפלד: יש לנו את הרף המינימלי שאנחנו קובעים.
טלילה שחל רוזנפלד: באופן כללי היעד שלנו הוא כמו שאמרתי להגיע לאיזה שהוא אחוז ייצוג של נשים בדרגות הגבוהות, שיש לו יחס סביר לייצוג שלהם באותו---
אורית רישפי לביא: ייצוג שווה.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו לא רוצים ייצוג שווה, כי שווה זה 50%, ויש לנו לפעמים משרד עם 80% נשים ולכן 50% מבחינתי זה לא מספיק.
אורית רישפי לביא: אבל זה החריג, 80%.
טלילה שחל רוזנפלד: לא, בגלל ששירות המדינה הוא מאוד נשי, יש לנו---
אורית רישפי לביא: אז מה היעד שלכם?
טלילה שחל רוזנפלד: היעד שלנו הוא לא נתון מספרי מדויק, אבל אנחנו רוצים להגיע לייצוג שיהיה ביחס סביר בדרגות הגבוהות, לזה שיש בכלל במשרד או בדירוג.
טלילה שחל רוזנפלד: לפחות, המינימום שדיברנו עליו זה 33%.
ציפי חוטובלי: לא הבאת לנו את הנתון הממוצע.
ציפי חוטובלי: מה הנתון הממוצע היום לנשים בדרגים הבכירים בשירות המדינה?
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו לא בודקים ממוצעים, כי ממוצעים---
ציפי חוטובלי: יש 65% נשים ואת מצפה שהייצוג לנשים בדרגים בכירים יהיה מעל 50%.
ציפי חוטובלי: מה המצב היום?
טלילה שחל רוזנפלד: אמרנו, המצב היום זה השקפים הראשונים, 46% או 44% בבכירים, ובאמת יש לנו שיפור, עדיין זה לא מספיק לטעמנו וצריך לזכור שזה נורא מוטה מדירוגים.
משה לביאן: טלילה, למה לא פועלים לבטל גם בדרגות הנמוכות את ה-13-15 שרוב רובן של הנשים מצויות שם?
משה לביאן: אם אנחנו לוקחים את המרכיב של 75% במשרד או 65%, רוב רובן של הנשים בדרגות הנמוכות 13-15 צריכה לצאת קריאה, ברשות יושבת ראש הוועדה, לנציבות לבטל את הדרגות האלה.
טלילה שחל רוזנפלד: התבקשו תיקוני תקשי"ר, אז ממש בקצרה.
טלילה שחל רוזנפלד: למשל נושא של שמירת הריון; עד שינוי התקשי"ר הזה, שהתאפשר גם בזכות שינוי בחוק הביטוח הלאומי, והרבה עבודת שטח, המצב היה שבשירות המדינה כדי ללכת לקראת עובדות המדינה, יכלו לנצל חופשת מחלה בתקופה של שמירת הריון, אבל התוצאה היתה שעד שהן לא היו גומרות לנצל את כל חופשת המחלה, לא היו יכולות לפנות לביטוח הלאומי כדי לקבל גמלת שמירת הריון.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו עשינו שינוי שמאפשר לאותה עובדת לבחור מה היא מעדיפה, או גמלה מהביטוח הלאומי או לנצל ימי מחלה.
טלילה שחל רוזנפלד: היא יכולה גם לנצל ימי מחלה עד שביטוח לאומי מאשר לה את הגמלה ואז מתקזזים.
טלילה שחל רוזנפלד: כלומר שיהיה איזה שהוא מצב שהיא תהיה מכוסה כל הזמן.
טלילה שחל רוזנפלד: אם מיועדת.
טלילה שחל רוזנפלד: למשל עלה הנושא של מה קורה לאם מיועדת שמתלווה לאם פונדקאית לבדיקות הריון.
טלילה שחל רוזנפלד: אישה בשירות המדינה מקבלת, גם בחוק, 40 שעות לצורך ביצוע כל מיני בדיקות בהריון.
טלילה שחל רוזנפלד: בשירות המדינה אנחנו מאפשרים לבן הזוג להתלוות בכמות שמגיעה לשבעה ימים, ועשינו את השינוי שיאפשר גם לאם מיועדת שמתלווה לאם פונדקאית, כך ששתיהן בעצם יקבלו את הזכויות.
טלילה שחל רוזנפלד: אני לא אכנס פה לעוד שינויים, כי אני מבינה שאין לנו הרבה זמן.
טלילה שחל רוזנפלד: מכרזי כח אדם, זה נושא שעלה כאן.
טלילה שחל רוזנפלד: מאוד חשוב.
טלילה שחל רוזנפלד: קודם כל, המכרזים מפורסמים היום גם באתר האינטרנט של נציבות שירות המדינה.
טלילה שחל רוזנפלד: תמיד היו מפורסמים, היום מפורסמים גם מכרזים פנימיים ובכל משרד המכרזים מפורסמים.
טלילה שחל רוזנפלד: הממונות על מעמד האישה מאוד מאוד חשובות בעניין הזה, כי הן בודקות, מאתרות נשים שמתאימות לתפקיד, מעודדות אותן לגשת, עושות לפעמים כל מיני קורסים של העצמה, של הכנה למכרזים, כל מיני דברים ש---
אורית זוארץ: הפרויקטים של העצמה, זה נעשה בכל המשרדים בצורה מובנית?
טלילה שחל רוזנפלד: זה תלוי במשרד, כי כל משרד הוא בעצם שונה.
טלילה שחל רוזנפלד: כל ממונה ביחד עם הנהלת המשרד---
אורית זוארץ: אין מדיניות שלכם של קיום מדי שנה קורס של העצמה ומנהיגות של נשים בדרג הביניים לתפקידים בכירים יותר?
טלילה שחל רוזנפלד: אין לנו עד כדי כך הכוונה מדויקת.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו כן מכווינים לעשות קורסים ולעשות כל מיני פעילויות במגוון נושאים.
טלילה שחל רוזנפלד: גם כל שנה כל משרד צריך לדווח לנו, להגיש דוח ולפרט בדיוק מה נעשה בנושא של מעמד האישה, מצורפת שם אפילו טבלה מאוד מובנית, כדי לראות פחות או יותר מה הדברים שנדרשים מהמשרדים.
טלילה שחל רוזנפלד: בסופו של דבר זה מאוד תלוי במשרד, גם בגלל שכל משרד הוא שונה.
טלילה שחל רוזנפלד: צריך לעשות איזה שהוא מיפוי צרכים, יש משרד שנורא נורא חשוב לעשות קורס העצמה לעובדות, או לעובדות בדרג מסוים.
אורית זוארץ: מה זה העצמה?
טלילה שחל רוזנפלד: העצמה, מנהיגות.
טלילה שחל רוזנפלד: הרעיון---
אורית זוארץ: הנשים האלה עוברות קורסים כל היום ולא---
טלילה שחל רוזנפלד: זה נורא תלוי.
חנין זועבי: סליחה, את אמרת שאתן מפעילות הסברה וחינוך, אז תסבירי קצת, תפרטי קצת.
טלילה שחל רוזנפלד: אוקי.
טלילה שחל רוזנפלד: הסברה וחינוך; קודם כל הכנסנו את הנושאים האלה של קידום נשים ושוויון הזדמנויות בעבודה והנושא של מניעת הטרדה מינית לכל הקורסים של נציבות שירות המדינה.
טלילה שחל רוזנפלד: כל קורס שנציבות שירות המדינה עושה כולל את התכנים האלה.
טלילה שחל רוזנפלד: מעבר לזה בכל מיני מסגרות פרטיות, והממונות, שיש להן תפקיד מאוד מאוד חשוב במשרדים, כי הן בעצם דואגות לזה שהנושאים האלה יחלחלו ויוסברו לכל הדרגים.
חנין זועבי: לא הסברה על ייצוג נשים, על החשיבות של ייצוג נשים, זו הסברה על דברים אחרים.
טלילה שחל רוזנפלד: זה גם וגם.
טלילה שחל רוזנפלד: זה נורא תלוי מה צריך.
טלילה שחל רוזנפלד: לפעמים לעשות ישיבת הנהלה בנושא הזה ולהביא, הרצאה, נניח, על כמה זה חשוב לקדם נשים, או על איזה חסמים מונעים אותן, זה יכול להיות מאוד מאוד משמעותי, כי בדרך כלל האפליה זה לא אפליה שנעשית במכוון.
טלילה שחל רוזנפלד: זה לא שבמשרדים הם לא רוצים לקדם נשים, כי יש הרבה מגבלות, יש חסמים שהרבה פעמים לא מודעים להם בכלל וצריך להיות מודעים לדברים האלה ולראות איך מתקנים אותם.
אורית זוארץ: אז את מדברת על הדרג הניהולי שהוא גם גברים.
אורית זוארץ: הם עוברים את אותן הדרכות?
טלילה שחל רוזנפלד: גם וגם.
טלילה שחל רוזנפלד: אמרתי, זה נורא נורא תלוי במשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: באופן כללי אנחנו מייעדים את הפעילויות גם לגברים, אבל תלוי במה.
טלילה שחל רוזנפלד: יש דברים שנועדו לתת העדפה מתקנת, כמו קורס הכנה למכרזים, שזה אנחנו עושים רק לנשים, או קורסים של העצמה, מנהיגות, כל מיני דברים שנועדו לעודד נשים לחשוב אולי הלאה, להגיש מועמדות לתפקידים, להסתכל לכיוונים אחרים, לצאת ללימודים.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו מעודדים בכלל שעובדי מדינה ייצאו ללימודים אקדמאים, אבל במיוחד נשים.
טלילה שחל רוזנפלד: ויש קורסים שהם גם לגברים וגם לנשים, אם זה לדרג הניהולי שמדבר על החשיבות של קידום נשים, אם זה דברים בנושא של שוויון בין המינים שאפילו מדברים על מה שדיברנו קודם, חלוקת תפקידים במשפחה.
טלילה שחל רוזנפלד: צריך לתפור את זה למשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: אני תמיד אומרת לממונות לעשות איזה שהוא מיפוי צרכים ולראות מה צריך.
טלילה שחל רוזנפלד: יש משרד שנורא חשוב לעבוד עם דרג הביניים, יש משרד שמאוד חשוב לעבוד עם דרג נמוך, כך שבאמת צריך להתאים את זה ולא לעשות שטנץ ככה בצורה עיוורת.
מאירה בסוק: יש הוראה בתקשי"ר שבוועדת מכרזים תמיד צריכה להיות אישה?
טלילה שחל רוזנפלד: כן, תמיד צריכה להיות אישה ואנחנו, בנוסף לזה, עובדים, יחד עם אגף המכרזים, בימים אלה על קורס למרכזי ועדות מכרזים, גם כדי להדגיש כל מיני נקודות, כי מאוד חשוב שתהיה אישה, אבל גם חשוב שתהיה תודעה לנושא הזה.
טלילה שחל רוזנפלד: בעצם ההוראה לא מדברת על אישה, היא מדברת על ייצוג לבני שני המינים.
טלילה שחל רוזנפלד: למשל גם אם בוועדה יש רק נשים, זה לא תקין.
טלילה שחל רוזנפלד: הוועדה צריכה לכלול ייצוג לבני שני המינים.
טלילה שחל רוזנפלד: באופן כללי צריך להיות איזה שהוא ייצוג, לא משנה לנו השיעור, אבל שיהיה לשני המינים.
טלילה שחל רוזנפלד: ומאוד חשוב גם מה הוועדה רואה לנגד עיניה, מה היא שואלת, להקפיד על כל הנושאים האלה של לא לשאול שאלות שלא במקום ואנחנו מנסים להביא גם לתודעה דברים קצת מעבר.
טלילה שחל רוזנפלד: הרבה פעמים שואלים על דברים שבאופן סטריאוטיפי מיוחסים לגברים, מעריכים תכונות שהן יותר גבריות אולי, פחות נשיות, מאוד מייחסים חשיבות לרקע ניהולי ופחות להיכרות של המערכת נניח, ולוותק בשירות המדינה, וזה הרבה פעמים דברים שעלולים בסופו של דבר גם להפלות נשים, ואנחנו עובדים בימים אלה גם עם אגף המכרזים.
אורית זוארץ: יש פיקוח ובקרה על השאלות שנשאלות בתוך אותו דיון?
אורית זוארץ: ממה שאני לפחות שמעתי יש נשים שמתלוננות ששואלים אותן על המצב המשפחתי שלהן, על מספר הילדים ואיך הן תסתדרנה בבית.
אורית זוארץ: אלה שאלות שבדרך כלל לא שואלים את הגברים.
אורית זוארץ: כשאנחנו מדברות על שירות המדינה, השאלה אם יש איזה שהן סנקציות כלפי אותם גורמים.
אורית זוארץ: בסקטור העסקי הפרטי, אם המעסיק שמראיין אותי למקום העבודה שואל אותי שאלות שהן לא רלוונטיות לתפקיד שלי, יש לי גם את הזכות לתבוע אותו אם אני לא אתקבל על רקע של אפליה.
אורית זוארץ: השאלה אם באמת יש איזה שהוא פיקוח, בקרה וסנקציה בתוך שירות המדינה על השאלות האלה.
טלילה שחל רוזנפלד: קודם כל, כמו שאמרת, השאלות האלה אסורות.
טלילה שחל רוזנפלד: אסור לשאול אותן, זאת גם ההנחיה שמקבלים מאגף המכרזים כל חברי ועדות המכרזים, זה מופיע גם בכל הוראות הנוהל שמוצאות בנושא.
טלילה שחל רוזנפלד: מעבר לזה, יש פיקוח קודם כל ברמה של מרכזי ועדות המכרזים, מרכזי מרכזות, שדואגים ששאלות כאלה לא תישאלנה.
טלילה שחל רוזנפלד: אם באמת השאלות כן נשאלות והנושא מגיע אלינו מאיזה שהוא גורם, או מעובדת שמתלוננת, או מחברת ועדה, או חבר ועדה, שגם זה היה לנו, או מממונה, אז אנחנו פועלים בכמה דרכים.
טלילה שחל רוזנפלד: קודם כל אפשר לבטל את המכרז הזה ואנחנו כבר ביטלנו כמה מכרזים, גם בגלל שלא ניתנה העדפה מתקנת כמו שצריך, גם בגלל שלא היה ייצוג כמו שצריך, מכל מיני סיבות, ומעבר לזה, זכות לתבוע תמיד יש, אבל אנחנו מנסים מראש למנוע את הבעיה.
טלילה שחל רוזנפלד: זאת אומרת, אם כל ההדרכה לא עוזרת והפיקוח לא עוזר, אנחנו מבטלים את המכרז ואז באמת אפשר לבחור מישהו אחר לתפקיד.
חנין זועבי: היות ואף אחד לא מזכיר את זה, באופן מסורתי זאת השאלה שלי, עד כמה זה מעניין את הנציבות, עורכת דין שחל, ועד כמה אתם שמים לב לעניין של ייצוג נשים ערביות?
חנין זועבי: היות ואין אפילו בטבלה אינפורמציה על אחוז הנשים הערביות, אז אני יכולה להסיק את המסקנה שאתם לא עוקבים אחרי הנושא הזה.
חנין זועבי: עכשיו השאלה שלי, כמה הנושא הזה חשוב, כמה אתם עוקבים, האם יש לכם תכנית, אולי אני שאפתנית כל כך, אני יודעת את התשובה, אבל אני רוצה לשאול, כי זה חשוב, עד כמה יש לכם תכניות לעקוב אחרי אחוז הנשים הערביות ואחוז המשכילות הערביות בתוך החברה הערבית הוא יותר מאשר אחוז המשכילים הערבים ואחוז האקדמאים אפילו.
טלילה שחל רוזנפלד: בעצם בנושא הזה בשירות המדינה מטפל אגף אחר, למרות שבגלל הנושא הנשי, אנחנו תמיד עובדים בקשר בנושא הזה.
טלילה שחל רוזנפלד: יש לנו אגף בכיר לתכנון ובקרה, בראשותה של גב' הניה מרקוביץ, שמטפל בנושא של שילוב וייצוג הולם לכל המגזרים שמופיעים בחוק, חוץ מנשים.
טלילה שחל רוזנפלד: ניתנת שם תשומת לב מאוד מאוד גדולה לנושא של ייצוג של האוכלוסייה הערבית.
חנין זועבי: לא נשים ערביות, אוכלוסייה ערבית?
טלילה שחל רוזנפלד: בדוחות שלהם, ולצערי אין לי את זה כאן, אבל זה גם מופיע באתר האינטרנט שלנו, יש תמיד פילוח של גברים ונשים.
טלילה שחל רוזנפלד: יש נתונים ובסך הכל, למיטב זיכרוני, הייצוג של נשים ערביות גם שם הוא במגמת עלייה.
טלילה שחל רוזנפלד: אני יכולה לספר אישית שאנחנו---
חנין זועבי: העלייה מחצי אחוז לאחוז?
טלילה שחל רוזנפלד: אני לא זוכרת, אז אני לא רוצה לתת נתונים לא מדויקים.
טלילה שחל רוזנפלד: אבל כן בדקנו.
טלילה שחל רוזנפלד: בכוונה ישבתי איתה כדי לבדוק את זה, גם בעקבות פניות שהגיעו אליי מהאגודה לזכויות האזרח שאמרו שמקבלים בני אוכלוסייה ערבית, אבל בעיקר גברים, ולכן בדקנו לראות שבאמת יש ייצוג לנשים שמתקבלות בשיעור---
ציפי חוטובלי: אני חושבת שעכשיו חשוב שנפתח את זה לדיון.
ציפי חוטובלי: כל מי שרוצה להירשם לדיון, שיירשם.
ציפי חוטובלי: אני אגיד לכם מי נמצא ברשימת דיבור.
ציפי חוטובלי: תיירות.
ציפי חוטובלי: ביקשת מגב' ציפי וענונו להמשיך, אז גב' וענונו יכולה להמשיך כרגע.
ציפי וענונו: אני ממונה על מעמד האישה במשרד התיירות.
ציפי וענונו: אנחנו קיבלנו את הדוח הזה גם בשנה שעברה, שבו אנחנו מיוצגים למעשה בתחתית הטבלה.
ציפי וענונו: כמו שמר גוטין אומר, צריך לבחון כל ארגון לגופו.
ציפי וענונו: אנחנו ארגון מאוד קטן, יש לנו 170 עובדים.
חיים גוטין: יש לנו 200 עובדים.
חיים גוטין: 117 נשים.
חיים גוטין: הרוב נשים.
אורית זוארץ: ולא נמצאה אישה אחת מתאימה ל---
ציפי וענונו: אני רוצה לציין שהשנה וגם שנה שעברה נעשתה פעילות מאוד מאוד חזקה ומקיפה בנושא של עידוד וקידום נשים ובאמת היו תוצאות ושיפור ניכר.
ציפי וענונו: נכון, גב' שחל?
טלילה שחל רוזנפלד: נכון, וגם אמרתי.
ציפי וענונו: אבל זה לא נכון לגבי הטבלה כאן.
ציפי וענונו: משום מה זה תמיד יהיה שאנחנו נהיה למטה, מה שלא נעשה ואיך שלא יהיה.
ציפי וענונו: איפה שהוא צריך לשנות את הפרמטרים לגבי כל משרד, כי אנחנו משרד מאוד קטן, עם נשים שהן עובדות מנהליות, אז זה מאוד מאוד קשה.
ציפי וענונו: חוץ מזה, עשינו סקר שבדק מה נשים רוצות במשרד, מי רוצה להתקדם, מי לא רוצה להתקדם, התוצאות היו יפות, אנחנו מתקדמים עם זה ואני מקווה שיהיו תוצאות טובות.
ציפי וענונו: התוצאות שרובן רוצות להתקדם, אבל יש כל מיני מכשולים.
מאירה בסוק: יש נשים שהן נציגות כלכליות או נציגות של תיירות בחוץ לארץ?
ציפי וענונו: כן.
מאירה בסוק: כמה נשים מתוך הכלל?
חיים גוטין: קודם כל השאלה איך את מגדירה משרה בכירה.
חיים גוטין: משרות לחוץ לארץ הן ברמה של 39-41.
חיים גוטין: זה משרה של ממונה.
חיים גוטין: יש לנו נציגה, דווקא ממכרז חיצוני, ברוסיה, נציגת כל רוסיה ואחראית על כל רוסיה.
חיים גוטין: היתה אחת שחזרה כרגע מאיטליה, לפני מספר חודשים.
חיים גוטין: אנחנו יוצאים בעוד מכרזים.
חיים גוטין: ושוב, אחת הבעיות הקשות שאנחנו מתמודדים, אין לנו מועמדים למכרזים של חוץ לארץ וכנראה נצטרך לצאת גם החוצה בעניין הזה, כי בחוץ לארץ אנחנו מחפשים גם לפי שפות, ואם אני יוצא עכשיו במכרז לצרפת, מראש אני יודע שיש לי בעיה שקשה לי למצוא אנשים בתוך המשרד דוברי השפה הצרפתית.
ציפי חוטובלי: אני בטוחה ששיעור הנשים הדוברות צרפתית הוא לא פחות מאשר שיעור הגברים.
מאירה בסוק: אתה מדבר על מכרזים פנימיים.
מאירה בסוק: מה שאתה אומר שאתה כבול במכרז פנימי?
חיים גוטין: לא.
חיים גוטין: בשלב א' אני כבול במכרז פנימי, בשלב ב', אם לא נבחר אף אחד, אני חייב לצאת למכרז פומבי.
חיים גוטין: מכרז פומבי פתוח לציבור הרחב, זה מפורסם כמובן בעיתונים ובמערכת נציבות שירות המדינה וניגשים מאות אנשים ואז מתחיל שלב של סינון, ובסוף אמורים להגיע עד שמונה מועמדים שמתוכם אמורים לבחור את האדם.
ציפי חוטובלי: הבעיה היא בפול הראשוני?
ציפי חוטובלי: זאת אומרת שבעצם נשים לא מגישות מועמדות?
חיים גוטין: נכון.
חיים גוטין: אני יכול לדבר על המשרד אצלי, על מה שאני יודע, אין הרבה נשים שרוצות להתמודד לתפקידים בחוץ לארץ.
ציפי חוטובלי: רק שנראה את היחס, כמה נשים מגישות מועמדות בשלב הזה?
ציפי חוטובלי: 100, 50?
חיים גוטין: בפנימי היו תקופות שהיינו רואים שישה-שבעה מועמדים.
חיים גוטין: היום בקושי אנחנו רואים מועמד אחד עד שני מועמדים לתפקיד.
חיים גוטין: המכרז האחרון שהיה כרגע, לפני שבוע, ברמה של 43 היה מועמד אחד.
חיים גוטין: כל עוד בשלב ראשון זה פנימי יש לנו בעיה, כי מהפול הפנימי צריך להרים אנשים כלפי מעלה וכאן כבר מתחילים לדבר על הרבה פרמטרים שלנו אין שליטה.
חיים גוטין: כלומר, אם לאדם אין בי.איי...
חיים גוטין: דרך אגב, במכרזים של חוץ לארץ אתה חייב שיהיה לך תואר ראשון---
אורית זוארץ: בסדר, יש נשים שיש להן תואר.
חיים גוטין: אני לא אמרתי שאין, אני אומר שיש, אני רק אומר שאני לא יכול להגיד להן לגשת אם הן לא רוצות, אני יכול רק לעודד אותן.
מאירה בסוק: כמה תפקידים יש בחוץ לארץ?
מאירה בסוק: רוב התפקידים הם בארץ.
חיים גוטין: יש לנו 11 משרות בחוץ לארץ, רוב התפקידים הם במטה ורובם גם במטה בירושלים, שזו גם בעיה.
חיים גוטין: מה שאני אומר זה שאין לי בפריפריה תפקידים ברמות בכירות.
ציפי חוטובלי: בכל משרדי הממשלה התפקידים שהם מציעים הם בעיקר בירושלים, במה אתם שונים?
חיים גוטין: אני יודע שיש משרדים שיש להם מחוזות גדולים, עם הרבה מאוד אנשים, המכס---
אורית זוארץ: מה שאתה אומר, שאין באזור ירושלים נשים שהן---
ציפי חוטובלי: לא, עם כל הכבוד, ירושלים היא במרכז הארץ.
חיים גוטין: יש לנו אוכלוסייה שהיא בעייתית ברמה של להגיש מועמדים לתפקידים בכירים.
חיים גוטין: זה כל מה שאני אומר.
אורית זוארץ: מה זאת אומרת אוכלוסייה בעייתית?
חיים גוטין: לרובם אין תואר ראשון, היום רוב התפקידים במשרד התיירות הם אקדמאים.
אורית זוארץ: ובתוך המערכת שאתה מדבר עליה, מתוך 200 העובדים, אין מספיק נשים עם תואר ראשון.
אורית זוארץ: זה מה שאתה אומר?
חיים גוטין: אין מספיק נשים עם תואר.
אורית זוארץ: השאלה שלי האם אפשר לפתוח את המכרז הזה לכלל שירות המדינה?
אורית זוארץ: אני שואלת פורמלית.
חיים גוטין: פורמלית, צריך לשאול את נציבות שירות המדינה.
אורית זוארץ: לפני שמוציאים את זה החוצה.
ציפי חוטובלי: למה אתה לא נותן לעובדות שלך ללכת ללמוד תואר ראשון?
חיים גוטין: קודם כל, את יוצאת מתוך הנחה מוטעית.
חיים גוטין: אני מממן עד 90% שכר לימוד תואר ראשון.
חיים גוטין: כל שנה נרשמים 11-12 אנשים ללימודים.
חיים גוטין: במהלך השנה הראשונה הם פתאום יורדים, למה?
חיים גוטין: יש להם קשיים אחרים, חסמים אחרים שהם מגלים שקשה להם ללמוד והם מפסיקים את הלימודים.
חיים גוטין: את הפעילות אפשר לראות בדוח מלא שאנחנו מוציאים.
אורית זוארץ: השאלה אם התקשי"ר מאפשר באמת לפתוח את המשרות האלה ברמת שירות המדינה.
אורית רישפי לביא: הם עושים מכרזים של פול בתוך עצמם, שלב א' הזה, ו---
ציפי חוטובלי: עורכת דין שחל, את רוצה לעשות כאן סדר?
טלילה שחל רוזנפלד: לגבי מכרזים.
טלילה שחל רוזנפלד: השלב הראשון זה באמת מכרז פנימי בתוך המשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: השלב הבא, שהיום הוא לא חובה זה מכרז בין משרדי, שבעצם מאפשר לעבור ממשרד למשרד בהתאם---
ציפי חוטובלי: השאלה, מכרז בין משרדי יכול להיות לנשים בלבד?
אורית זוארץ: לא, זו אפליה.
אורית זוארץ: הוא דיבר על פתיחה של שלב א'.
ציפי חוטובלי: זה מה שהוא הציע.
טלילה שחל רוזנפלד: זה קיים, קיימת האופציה, זה תלוי באמת במשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: אנחנו עכשיו מנסים לעבוד על איזה שהוא תהליך שאני לא רוצה כל כך לדבר עליו לפני שהוא סופי, אבל אני מקווה שהוא קצת יפתח עוד אפשרויות.
ציפי חוטובלי: עורכת דין שחל, יש קביעה של חקיקה להעדפה מתקנת?
טלילה שחל רוזנפלד: כן, יש בעצם בחוק מה שדיברנו עליו.
טלילה שחל רוזנפלד: סעיף 15(א) לחוק שירות המדינה (מינויים) מדבר על ייצוג הולם והפסיקה פירשה את זה גם בהקשר של העדפה מתקנת גם בנושא של חיפוש אקטיבי, שבעצם צריך לעשות איזה שהוא מיפוי אקטיבי של מועמדות מתאימות וזאת באמת המגמה שנעשית במשרדים, שהממונות עושות, מאתרות, מחפשות, ולצערנו גם מבחינת סטטיסטיקה, אני ביקשתי לבדוק את הנושא מול אגף המכרזים, ראיתי שבמשרות הבכירות הרבה פחות נשים ניגשות, או כי באמת עדיין אין לנו מספיק בדרג הביניים, שיכולות לגשת, או בגלל כל מיני חסמים---
ציפי חוטובלי: זה שאין תואר ראשון לרוב העובדות במשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: זה תלוי במשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: אם תראי בנתונים של נציבות שירות המדינה---
יפעת זמיר: זה מאוד מפתיע אותי הנתון הזה.
יפעת זמיר: שיעור הנשים שהן בעלות השכלה גבוהה בישראל עולה על שיעור הגברים---
טלילה שחל רוזנפלד: בשירות המדינה---
אורית זוארץ: מה שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ קודם לכן, והוא אמר דבר מאוד נכון, אולי לא שמנו לב לאמירה שלו, זה שחלק ניכר מהעובדות בדרג המנהלי הן עובדות שעובדות הרבה מאוד שנים בשירות המדינה ולא לכולן יש תואר ראשון.
אורית זוארץ: אנחנו מדברות עכשיו על שני דורות נפרדים.
אורית זוארץ: יש את הדור הוותיק, שהתחילו לעבוד לפני מעל עשרים שנים במערכת ואנחנו מדברות על הדרג הצעיר יותר שנכנסו למערכת לאחרונה.
אורית זוארץ: אבל שאלה לי אלייך, אם יש מצב, כמו שמתאר האדון ממשרד התיירות, שיש רק מתמודד אחד, האם זה תקין, האם לא מתחייבים אותו לפתוח את זה למכרז בין משרדי אולי?
טלילה שחל רוזנפלד: כעיקרון אנחנו מעודדים מאוד קידום בתוך המשרד.
טלילה שחל רוזנפלד: זה גם מאוד חשוב לעובדים שיהיה להם אופק קידום ואנחנו קודם כל מעודדים לנסות.
טלילה שחל רוזנפלד: ..
טלילה שחל רוזנפלד: בגלל זה הנושא הזה בנוי ככה שקודם כל יש מכרז פנימי כדי לנסות לאפשר לעובדים מתוך המשרד להתקדם.
יפעת זמיר: אבל הן לעולם לא תגענה, כי אין להן תואר ראשון.
טלילה שחל רוזנפלד: תלוי.
טלילה שחל רוזנפלד: הדוגמה הזאת לא חלה קודם כל בכל המשרדים, ואם תראו, יש לנו טבלה בתחילת הדוח---
יפעת זמיר: זה גם לא ישתנה אצלכם, כי אין שם תואר ראשון.