GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: צריך לשנות את סדר העדיפויות.
אורית זוארץ: אנחנו מקבלים את זה שיש צו הרחקה לגבר לשבוע.
אורית זוארץ: האישה הולכת למקלט.
אורית זוארץ: בשאילתא שהגשתי לשר הרווחה לפני שבוע על הוסטל אחד מה התוכניות העתידיות לגביו, הוא עדכן אותי שבשנת 2010-2011 מתכוונים לפתוח עוד מקלטים.
אורית זוארץ: למה אנחנו לא מרוקנים את אותם מקלטים והופכים אותם להוסטלים לגברים מכים ואלימים.
אורית זוארץ: למה צריך להרחיק את הקורבן ואת הילדים מהבית?
אורית זוארץ: למה היא לא יכולה להמשיך לחיות בבית שלה ושהאדם המקרבן יורחק?
אורית זוארץ: שהם יהיו תחת סוגר ובריח ולא הנשים.
אורית זוארץ: ביקרתי במקלטים גם במגזר היהודי וגם במגזר הערבי וראיתי איך הנשים חיות שם נעולות.
אורית זוארץ: זה נראה כמו כלא.
אורית זוארץ: הן סגורות.
אורית זוארץ: שם צרי להיות הגבר האלים.
אורית זוארץ: רק כשנעשה את ההיפוך הזה נוכל להתקדם.
אורית זוארץ: למה שר האוצר לא נותן את המשאבים?
אורית זוארץ: יש כסף.
אורית זוארץ: עוד כמה הדרכות לשורים או למורים זה פלסטר.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לנציגי הארגונים.
ציפי חוטובלי: מרי חדייר מהרשות לקידום מעמד האישה.
מרי חדייר: 32% מכלל האסירים כלואים בגין עבירות במשפחה.
מרי חדייר: לעומת זאת שמענו נתון מאוד מעודד ש-63% מהגברים האלימים שעברו טיפול יוצאים מהדפוסים האלימים.
מרי חדייר: לאור זאת היה כדאי לחייב בבתי סוהר שיעברו סדנאות.
מרי חדייר: היום הם לא מחויבים.
מרי חדייר: בהתייעצות שלי עם ציפי נחשון עלו שני דברים מאוד חשובים והם: קיום סדנאות למתבגרים שסובלים מאלימות במשפחה לממן להם טיפול מניעתי כדי שלא יהפכו לגברים האלימים.
מרי חדייר: דבר נוסף, אישה מועצמת כלכלית יכולה לצאת יותר בקלות ממעגל האלימות.
מרי חדייר: לכן צריך לפעול גם בנושא הזה.
מרי חדייר: אני מצטרפת להערה של חבר הכנסת נחמן שי בקשר להתאמת התוכניות לכל המגזרים הייחודיים כמו חרדים.
מרי חדייר: אנחנו כן פועלים המניעתי.
מרי חדייר: אנחנו מפרסמים חומר בשפות ערבית, עברית, רוסית ואמהרית.
מרי חדייר: תודה רבה לכם.
ציפי חוטובלי: עורכת הדין גלי עציון מנעמ"ת, בבקשה.
גלי עציון: נקודת מפנה אחת בהתפתחות היא בתיכון.
גלי עציון: נקודת מפנה נוספת זה בצבא.
גלי עציון: צריך לחשוב על הפניה של נשים וגברים, חיילים וחיילות לעבר תוכנית מניעה.
גלי עציון: אני לא חושבת שאת עיקר המשאבים צריך להשקיע במקלטים.
גלי עציון: המטרה שלנו כחברה שיהיו כמה שפחות נשים במקלטים.
גלי עציון: אנחנו רוצים ליצור מערכת כוללת.
גלי עציון: זאת אומרת שכאשר אישה מגיעה לעורך דין בין אם זה בסיוע המשפטי ובין אם לעורך דין פרטי הוא צריך להיות מודע לכל הבעיות של אלימות.
גלי עציון: יש מרכזים למניעת אלימות בכל הארץ.
גלי עציון: חשוב שצמוד למרכזים הללו יהיה יעוץ משפטי.
גלי עציון: נעמת מפעילה את המודל הזה.
גלי עציון: לא כל הנשים מגיעות למשטרה להגיש תלונה.
גלי עציון: לפעמים הן פונות לייעוץ משפטי שמיידע אותן שאפשר להגיש בקשה לצו הגנה, צו הרחקה.
גלי עציון: צריך לבדוק אם במקרה הנדון יהיה צו הרחקה או שפשוט האישה צריכה לברוח על נפשה.
גלי עציון: יש אישה שהגבר לא נגע בה כל החיים אבל הוא אומר לה, אם תלכי אני אתאבד.
גלי עציון: זו סחיטה נפשית.
גלי עציון: מידע זה כוח ואם האישה מקבלת אינפורמציה מייעוץ משפטי היא מועצמת.
גלי עציון: אנחנו נתקלות במקרים שהגבר אומר לאישה, אם תכלי אני אקח לך את הילדים.
גלי עציון: איומים.
גלי עציון: לגבי גברים לא תמיד כליאתם מועילה.
גלי עציון: מניסיוני האישי בטיפול בתיקים מנדטורית בכלא זה לא תמיד עובד.
גלי עציון: התגובה של גברים כי הם רוצים לקבל שליש אחר כך היא לא תמיד הטיפול הנכון.
גלי עציון: עדיף להעביר להם סדנאות.
גלי עציון: זה טיפול ארוך טווח ומערכתי.
גלי עציון: כעיקרון צריך להיות טיפול לאישה, העצמתה ומתן ייעוץ עזרה וליווי.
גלי עציון: צריך להיות טיפול לילדים.
גלי עציון: הילדים שגדלים כעדים לאלימות אם הם לא סופגים אלימות בעצמם.
גלי עציון: לעיתים אפשר להביא את המשפחה ביחד לפעמים צריך להביא לפירוק המשפחה.
גלי עציון: זה כמו פצצה.
גלי עציון: צריך עדינות וזהירות.
גלי עציון: העלות של ילד יתום שהתייתם משני הוריו עקב אלימות במשפחה היא הרבה יותר גבוהה מאשר טיפול מניעתי.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לאנה שכטרמן מויצו.
אנה שכטרמן: רק 7 נשים נרצחו השנה בעוד שר לביטחון פנים הפגין זחיחות דעת שהיה מאוד מרוצה שהיתה כזאת ירידה במספר הרציחות.
אנה שכטרמן: הנתונים שלנו הם אחרים כיוון שאנחנו לא רק סופרות נשים שנישאו לבני הזוג שלהם ואחר כך נרצחו אלא גם אלימות בני זוג שאינם נשואים.
אנה שכטרמן: מבחינתנו נרצחו 15 נשים השנה וזה מנובמבר הקודם.
קריאה: הנתונים של השר לביטחון פנים לא מדויקים.
קריאה: גם יש לי מה לומר בקשר לפגישות שלו עם ארגוני הנשים וכל העשייה שלו.
אנה שכטרמן: הפגישות עם שלו עם ארגון ויצו שיש לו קו חם, 3 מקלטים ו-2 מרכזים הסתכמה בזה שהעוזר שלו התקשר בערך ל-5 דקות.
אנה שכטרמן: בנושא של חקיקה בקשר למה שאורלי אמרה שחסרה בישראל חקיקה נגד אלימות פסיכולוגית וכלכלית.
אנה שכטרמן: שתי הצעות חקיקה עלו בוועדת שרים לענייני חקיקה ביום ראשון.
אנה שכטרמן: הראשונה נגעה לאלימות מינית.
אנה שכטרמן: דובר בה על הכפלה של סבסוד המדינה לטיפול פסיכולוגי בנפגעות מינית ואונס מ-60 שעות ל-120 שעות.
אנה שכטרמן: הצעת החוק השנייה היתה ביוזמתנו והיא נגעה לכך שנשים שנכנסות למקלט הן נשים מוכות.
אנה שכטרמן: אם הן קיבלו קודם לכן הבטחת הכנסה היא נפסקת.
אנה שכטרמן: ואם הן עבדו קודם לכן הן יוצאות לחל"ת והן לא יכולות לקבל הכנסה כי לכאורה הן נמצאות במוסד שמספק את כל צרכיהן.
אנה שכטרמן: הבקשה שלנו היתה להתייחס לעובדה שכאשר אישה עוזבת את ביתה ואת בן הזוג האלים שלה ההתחייבות הכספיות שנעשו לפני הכניסה למקלט לא נעלמות באורח פלא.
אנה שכטרמן: המצוקה הכלכלית מתחילה מהיום הראשון במקלט.
אנה שכטרמן: ביום שהיא עוזבת את המקלט הבעיות הכלכליות מתנפלות עליה.
אנה שכטרמן: אני בטוחה שאחת הסיבות מדוע אישה חוזרת לבן זוג האלים שלה זה מפני שהיא לא מצליחה להשתקם כלכלית.
אנה שכטרמן: ועדת השרים החליטה לדחות את הדיון בהצעת החוק הזו בחודש.
אנה שכטרמן: אנחנו חוששות שהדחייה נעשתה לא למטרת העמקה ולימוד הנושא אלא מכיוון שהשבוע חל יום המאבק באלימות נגד נשים ואי אפשר להתנגד להצעת חוק שכזו.
אנה שכטרמן: אני מבקשת אתכם לעקוב אחרי הנושא הזה.
אנה שכטרמן: בנוגע להצעת החוק הראשונה לטיפול בנפגעות תקיפה מינית ועדת השרים אמנם קיבלה אך האוצר הגיש ערער.
ציפי חוטובלי: מיכל רוזין מהאיגוד המרכזי של סיוע לנפגעות תקיפה מינית.
מיכל רוזין: אנחנו דואגות לנשים מוכות, אסירות, כאלה שעוסקות בזנות.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים על אחת מ כל שלוש נשים.
מיכל רוזין: מדברים על אחד מכל שישה ילדים שנפגע מינית.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים על אחד מכל חמישה גברים שנפגע מינית.
מיכל רוזין: רוב הגברים המכים נפגעו מינית באיזשהו שלב.
מיכל רוזין: ילדים שחוו אלימות מינית או פיזית הופכים להיות מכים.
מיכל רוזין: שר הרווחה יצא בהצהרה אחרי שנה וחצי של התכנסות ועדה בין משרדית שדנה בנושא של זכויות נפגעי עבירה.
מיכל רוזין: הוא לא הצליח לבוא להבנה עם האוצר.
מיכל רוזין: הוא בחר לקחת עבירות שמדובר במאה מקרים בשנה.
מיכל רוזין: מה שקבר בעצם עבודה של שנה וחצי, מה שקבר עשייה משנת 2000 שאין יישום חוק זכויות נפגעי עבירה עד היום.
מיכל רוזין: זה אומר ליווי משפטי ונפשי של אותם נפגעי עבירה ביניהם אלימות מינית.
מיכל רוזין: גם הרפורמה בבריאות הנפש נעצרה.
מיכל רוזין: היום רפורמה לבריאות הנפש מבטלת את החלוקה הסוציאלי חברתי כגון אלכוהוליסטים, ילדים, מבוגרים, נפגעי אלימות מינית.
מיכל רוזין: רק אתה מוגדר לפי הספר כחולה אתה תוכל לקבל התייחסות.
מיכל רוזין: 60 שעות.
מיכל רוזין: גם ביטוח לאומי לא מתייחס לנפגעות עבירות מין או אלימות אלא אומר רק אם תוכיחי שאת חולת נפש אז תקבלי קצבה.
מיכל רוזין: אנחנו פועלות למניעת אלימות מינית.
מיכל רוזין: אין ספק שהמפתח הוא חינוך והכשרה.
מיכל רוזין: לרופאים אין מושג.
מיכל רוזין: למורות לא יודעת לזהות את הסימנים של ילד פגוע.
מיכל רוזין: גם יועצות הנקה הן לא מבינות.
ציפי חוטובלי: אני נותנת את רשות הדיבור למרים שכטר.
מרים שכטר: זו לא מלחמה של נשים מול גברים.
מרים שכטר: לא מדובר בגברים כולם.
מרים שכטר: כשיש גברים מכים כולם צריכים להוקיע את זה, גם הגברים.
מרים שכטר: כל פעם אני די נדהמת שרק הנשים מוחות.
מרים שכטר: משום שזו עניינה של החברה כולה.
מרים שכטר: משנת 2002 היתה דרמה של התקדמות בתוכניות של שוויון בין המינים בחינוך, מבחינת הקצאת משאבים ותקנים.
מרים שכטר: החינוך לשוויון בין המינים זה הבסיס למניעת אלימות כלפי נשים.
מרים שכטר: תוכנית כישורי חיים, תוכנית העצמה לנערות, קידום הבנות בצבא גורמות לשינוי התודעה.
מרים שכטר: אבל יש עוד הרבה מה לעשות.
מיכל רוזין: בעקבות דרישה של ארגוני הנשים יושב ראש הכנסת יקיים נושא לחברי הכנסת ולעובדי הכנסת בנושא של הטרדה מינית בעבודה.
ציפי חוטובלי: אני מודה לכל מי שהגיע לכאן היום.
ציפי חוטובלי: יהיו דיונים נוספים בנושא.
ציפי חוטובלי: זה היה דיון פורה.
ציפי חוטובלי: מסקנות והמלצות: הקמת תוכנית חירום לאומית למאבק באלימות נגד נשים.
ציפי חוטובלי: עדיין יש קשר שתיקה וצריך לשבור ולא כל הנשים מגיעות לארגוני הסיוע.
ציפי חוטובלי: חלק מהעניין הוא בשלב החינוכי.
ציפי חוטובלי: לא אמרנו מספיק על חומרת הענישה.
ציפי חוטובלי: הענישה לא מספיק חמורה.
ציפי חוטובלי: הדרך ארוכה ועוברת דרך הרבה גורמים שכל אחד צריך לתת את תרומתו.
ציפי חוטובלי: צריך ליזום חקיקה ולתקן את כל המקומות בחוק בהן עדיין לא נותנים את הדעת כגון הנושא של אלימות כלכלית.
ציפי חוטובלי: בוקר טוב לכל החברים והחברות.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לפתוח את הדיון החשוב בזה בעניין מעקב על חוק לעידוד שילוב וקידום של נשים בעבודה ושל התאמת מקומות עבודה לנשים, התשס"ח-2008.
ציפי חוטובלי: כמה מילות רקע: באפריל 2008 עברה בכנסת הקודמת הצעת חוק מאוד חשובה של חברת הכנסת עמירה דותן.
ציפי חוטובלי: החשיבות המרכזית של הצעת החוק הזאת היא שהיא מתחילה להסתכל על שוק העבודה לא רק במספרים, כלומר לא רק דרך השאלה כמה נשים משולבות בשוק העבודה, אלא מדברת על עידוד תעסוקה שנותנת אפשרות אמיתית לנשים גם להשתלב כאמהות וגם להגיע לעמדות מפתח.
ציפי חוטובלי: הדרך שבה הצעת החוק הזאת נקטה היא לפי הגזר בשיטה של המקל והגזר – הענקת תמריצים למעסיקים להתאים את מקומות העבודה שלהם לנשים, לאמהות, למשפחות.
ציפי חוטובלי: בנימה אישית אני רוצה לומר שאחת הבעיות הגדולות של שוק העבודה היא ששוק העבודה של היום הוא אנטי משפחתי.
ציפי חוטובלי: זה לא קשור לגברים, וזה לא קשור לנשים.
ציפי חוטובלי: זה שוק עבודה שמשע
ציפי חוטובלי: בד אנשים לשעות עבודה שלא מאפשרות לגדל משפחה.
ציפי חוטובלי: יש מי שיגיד ששוק העבודה הזה מניח הנחה שיש מישהי – בדרך כלל מישהי – ששומרת על הילדים בבית.
ציפי חוטובלי: אני אומרת שגם אם החלוקה המגדרית הזאת קיימת ורווחת אנחנו לא רוצים לחיות בחברה שבה הילדים גדלים גם ללא אבא.
ציפי חוטובלי: בסופו של דבר בחשיבה ארוכת טווח מקומות עבודה שיתאימו עצמם למה שמכונה כרגע "נשים" הם מקומות עבודה שיתאימו עצמם לניהול חיי משפחה נורמליים.
ציפי חוטובלי: היום כשמדברים על האיזון בין חיים לבין עבודה, זאת הצעת חוק מאוד חשובה, ומטרת הישיבה הזאת היא לבדוק מה נעשה כדי ליישם את הצעת החוק הזאת כמו הרבה הצעות חוק חשובות שמונחות כעיקרון בספר החוקים שלא מיושם.
ציפי חוטובלי: אנחנו רוצות לראות היום האם הצעת החוק הזאת מיושמת- -
קריאות: זה כבר חוק.
ציפי חוטובלי: חוק, סליחה.
ציפי חוטובלי: אני עדיין במקום שבו אני מציעה הצעות חוק, אז אני רגילה להגיד "הצעות חוק".
ציפי חוטובלי: דבר נוסף הוא עניין הקמת המועצה הציבורית שאמורה לדאוג ליישום החוק בפועל.
ציפי חוטובלי: לפני שאני מתחילה אני אבקש מעורכת הדין סיגל מרד אברג'יל ממשרד התמ"ת להציג את החוק.
סיגל מרד: החוק עבר באפריל 2008, והוא אכן נועד לעודד מעסיקים בדרך של מתן הטבות ואותות לבצע התאמות ופעולות לשילוב ולקידום של נשים.
סיגל מרד: מדובר על סוגים שונים של מתן עדיפויות לנשים: קידום של נשים למשרות בכירות, שילוב של נשים מקבוצות אוכלוסיה מתקשות להשתלב במקומות עבודה, שיפור תנאי ההעסקה וכדומה – אלה רק כמה דוגמות שניתנו במסגרת החוק, ויש כוונה שיתפתחו עוד ועוד נושאים.
סיגל מרד: החוק הוא באחריות שר התמ"ת.
סיגל מרד: כדי להפעיל אותו נדרש להגדיר אמות מידה לצורך מתן אותם מענקים או אותות.
סיגל מרד: אנחנו נמצאים כרגע בשלבי הקמה של מועצה ציבורית שתאפשר את הפעלת החוק הזה.
סיגל מרד: המועצה הזאת תהיה מורכבת מקשת רחבה מאוד של חברים, ואותם חברי מועצה אמורים להמליץ בפני השר על אמות המידה לצורך אותם מענקים, לתת ייעוץ בכלל ביחס לאותו שימוש בכלי המיטיב הזה של התמיכה ולא בשיטת המקל, אלא בשיטה שמביאה את המעסיקים בדרך של הטבות חיוביות לבצע את השינוי שיקדם נשים.
סיגל מרד: יתר ההוראות בחוק זה מתייחסות להסדרים שקשורים לדרך שבה ממנים את חברי המועצה, איזה דברים צריך לבדוק, הדיווחים שצריך למסור בוועדה.
סיגל מרד: אני לא ארחיב.
סיגל מרד: נראה לי שכתמצית זה נותן תמונה.
ציפי חוטובלי: נגעת בנקודה של הקמת המועצה הציבורית.
ציפי חוטובלי: אני פונה לבני פפרמן, מנהל מנהל מחקר וכלכלה במשרד התמ"ת.
ציפי חוטובלי: תציג, בבקשה, את המצב כרגע באשר להקמת המועצה הציבורית.
בני פפרמן: אני מבקש להציג בתמציתיות תזכיר שמדווח באיזה שלב אנחנו נמצאים ביישום.
בני פפרמן: אני ארצה לומר כמה מילים בעניין הקמת המועצה הציבורית, ואני גם ארצה להרחיב יותר באשר לפעולות ההכנה שאנחנו עושים לקראת אותה התכנסות וכן לדבר קצת על התקציב ועל המחקרים; הדבר החשוב ביותר הוא שאנסה להתחייב – אני רוצה להיות זהיר – בנושא תוכנית פעולה ולוח זמנים.
בני פפרמן: כפי שאמרתי, זה נמצא באותו מסמך, ואני מתנצל שרק בשניות אלה זה הגיע אליכם.
טליהה לבני: תתייחס גם לתקציב.
בני פפרמן: אני אתייחס גם לתקציב, כפי שאמרתי.
בני פפרמן: הדבר הראשון הוא הקמת מועצה ציבורית.
בני פפרמן: אנחנו נמצאים היום בשלב כמעט סופי.
בני פפרמן: חלק מהאנשים עברו את כל תהליך הבחינה, שבעיקרו נעשה בידי הלשכה המשפטית; חלק אחר עדיין צריך השלמות, אבל מהיכרותנו את הנושא הנחת העבודה היא שהם יעברו את המבחן הסופי הזה.
בני פפרמן: נציגת נעמ"ת התחלפה, ועו"ד גלי עציון שאמורה לייצג את נעמ"ת נכנסת עכשיו לתהליכי אישור, ואנחנו ננסה לזרז כמה שיותר כדי שלא ייפגעו לוחות הזמנים שלנו.
בני פפרמן: כאן במסמך רשומים המועמדים למועצה, ואלה הדברים שעדיין צריך לעשות.
בני פפרמן: לפי הערכתנו, כולם בסופו של דבר יגיעו אל קו המטרה.
ציפי חוטובלי: האם יש אישור לחלק גדול מהאנשים שרשומים ברשימה?
בני פפרמן: לכמחצית מהאנשים יש אישור.
בני פפרמן: שאר האנשים שאין אישור לגביהם צריכים להשלים פרטים.
בני פפרמן: אלה דברים מהותיים, אבל מהיכרותנו את הנושא זה לא יהווה בעיה.
חנין זועבי: אתה מתכוון לאישור מהתמ"ת?
בני פפרמן: כן, הלשכה המשפטית אצלנו אמורה לבחון את הדברים.
בני פפרמן: בעבור חלק מהאנשים זאת בחינה של ניגוד עניינים וחלק זה סתם בשביל תוספת מידע שחסר בטפסים – דברים טכניים.
בני פפרמן: פנינו לכולם והודענו להם, ואני מקווה מאוד שבימים הקרובים הם יעשו את הדבר הזה.
בני פפרמן: כשזה יושלם יתאפשר הכינוס.
ציפי חוטובלי: מתי, לפי הערכתך, המועצה תקום?
בני פפרמן: ברשותך, גברתי, אני אחזור ללוחות הזמנים ואדבר על כך בהמשך.
בני פפרמן: זה הנושא הראשון, ולדעתי, אנחנו כמעט בסוף.
בני פפרמן: בסופו של דבר כשהוועדה תתכנס היא תצטרך להחליט על אמות המידה.
בני פפרמן: אנחנו צריכים לזכור שאנחנו אמורים לבחור בהליך שוויוני מיהם אותם עסקים שאנחנו רוצים להעניק להם את המענק הכספי שהוא מענק כספי גדול יחסית או אות מגן.
בני פפרמן: המועצה הציבורית תצטרך להחליט איך היא רוצה להקצות את הכסף וגם תרצה לומר כמה אותות מגן היא רוצה כדי לעשות את הדבר הזה.
בני פפרמן: כדי לעשות את זה אנחנו נצטרך להציג את המועצה הציבורית ולבקש אחת משתי האפשרויות הבאות:
בני פפרמן: או לבקש ממנה שתציע לנו כל מיני אמות מידה או לחילופין ננסה לגבש מסמך מסודר לקראת הדיון שהוא לוקח את כל מה שהצטבר – ונעשו כאן הרבה דברים חשובים, כולל גם הניסיון הבינלאומי.
בני פפרמן: זאת הרי לא המצאה שלנו; בעולם מדינות מפותחות פועלות רבות למען הנושא הזה הן בסוגים שונים של תמריצים- -
טליהה לבני: אין חקיקה כזאת.
טליהה לבני: אנחנו ראשונים, אפשר להשוויץ.
בני פפרמן: יכול להיות שאין חקיקה כזאת, כי אני לא בקי, אבל אני יכול לומר לך בוודאות שהרבה מדינות עושות תחרות על הנושא הזה גם בלי חקיקה.
אורית זוארץ: זה כבר קיים בארץ – אות המעסיק המתקדם- -
טליה לבני: זה לא אותו דבר.
טליה לבני: אוי-ווי אם זה יהיה אות המעסיק.
אורית זוארץ: שוב, יש כבר ציון של מעסיקים שנותנים מענה לקידום נשים בתוך המנגנונים.
אורית זוארץ: זה שזה מעוגן בחקיקה, אפשר לברך על זה.
בני פפרמן: זאת הפעם הראשונה שהממשלה נכנסת לנושא בצורה מסודרת.
בני פפרמן: גם אוסטרליה עושה את זה בצורה די דומה; לא באותם קריטריונים, אלא עוברת תהליך של הממשלה- -
ציפי חוטובלי: מה יהיה התקציב?
בני פפרמן: תכף אני אגיע לתקציב.
חנין זועבי: מהו סכום המענק?
בני פפרמן: סכום המענק יהיה התפקיד של המועצה.
בני פפרמן: אנחנו נציע למועצה מתווה מסוים.
בני פפרמן: מקצועית, לדעתנו, חשוב מאוד לא להרבות מדי בפרסים ולא להזנות את הנושא.
בני פפרמן: היינו רוצים שהפרס הראשון יהיה 750 אלף שקל, הפרס השני יהיה 500 אלף שקל והפרס השלישי יהיה 250 אלף שקל.
ציפי חוטובלי: למי זה מוענק בעצם?
בני פפרמן: לאותה קבוצה שיוחלט לגביה שהיא עשתה את המרב, לפי הקריטריונים שהתקבלו במועצה הציבורית.
חנין זועבי: מה זאת אומרת "קבוצה"?
חנין זועבי: זה לא מעסיק אחד?
בני פפרמן: זה מעסיק אחד.
אורית זוארץ: שלושה מעסיקים שיקבלו את הפרסים.
בני פפרמן: יש גם אפשרות להעניק גם אותות מגן.
בני פפרמן: אני מקווה שנצליח לשכנע את המועצה הציבורית שלא להרבות באותות מגן.
ציפי חוטובלי: האם הכסף צריך להיות מוקדש למעסיק כדי לעזור לו להתאים למקומות העבודה שלו לנשים או שזה כסף ייעודי?
בני פפרמן: בסופו של דבר המועצה תצטרך להחליט על הדברים האלה.
בני פפרמן: נכון לעכשיו, בשנה-שנתיים הראשונות אנחנו ניתן על דברים שמעסיקים עשו או עושים עכשיו ובצמידות לזמננו.
בני פפרמן: אנחנו נרצה מאוד לעודד מעסיקים להיכנס לניסוי של פעילויות, ואז זה משהו עתידי.
בני פפרמן: אבל זה יהיה רק בשלב יותר מאוחר.
בני פפרמן: בשנים הראשונות אנחנו ננסה להעניק גם מענקים וגם אותות כי בסופו של דבר אנחנו רוצים להעצים את הנושא, להגדיל את המודעות לנושא, רוצים לפרסם את הנושא.
בני פפרמן: זה יעשה טוב.
בני פפרמן: במקביל תהיה קבוצה שתרצה ללמוד על היישום וגם לנסות להנחיל את זה גם לעסקים אחרים, ויהיה תקציב גם בנושא של "ניסוי כלים".
רחל אגמון: אין שום התניה לגודל של העסק?
קריאה: זה עוד לא נקבע.
בני פפרמן: אמות המידה ייקבעו.
רחל אגמון: אבל אם במודיעין עלית יש אלף נשים חרדיות שעובדות, אז זה מאה אחוז הצלחה.
בני פפרמן: יושבת ראש הוועדה פתחה ואמרה שאנחנו לא נסתפק רק בקריטריונים מספריים.
בני פפרמן: אנחנו נרצה אמות מידה הרבה יותר מורכבות שמגדירות הצלחה.
בני פפרמן: אני לא אעסוק עכשיו בנושא הזה, אבל אני מניח שנשים לפני הוועדה שורה של קריטריונים שבעזרתם יקל לנו לקבוע האם העסק הצליח מנקודת ראותנו.
בני פפרמן: זה לא יהיה רק מספר האנשים שהוא מעסיק, זה הדבר השולי.
בני פפרמן: זה גם לא יהיה רק האם חלק מהאנשים הגיעו לתפקידים בכירים.
בני פפרמן: זה יהיה הרבה בנושא של עסקים שיודעים לשלב את התעסוקה בתוך העסק ועבודת בית.
ציפי חוטובלי: בעיקר אנחנו מדברים על שעות עבודה גמישות, על אפשרות לעבוד מהבית, על מקומות שמתאימים את עצמם מבחינת שירותי מעונות וטיפול בילדים.
ציפי חוטובלי: בעניין תהודה.
ציפי חוטובלי: ארגון "מעגלי צדק" הלך על "תו תקן חברתי".
ציפי חוטובלי: כולם ידעו שכמו שדתיים יודעים לחפש תעודות כשרות במקומות מסוימים הם יצרו תו תקן חברתי שקובע האם מקום מסוים מלין שכר, האם הוא דואג לעובדים שלו וכדומה.
ציפי חוטובלי: הדבר הזה קיבל הרבה מאוד פרסום בזכות העובדה שדיברו על זה הרבה ויצרו כינוסים רבים על כך.
ציפי חוטובלי: חלק מהאחריות של המועצה, של משרד התמ"ת וגם תוך כדי שיתוף פעולה שלנו היא לתת תהודה ציבורית ולייצר "קינת סופרים תרבה חוכמה" – תחרות בין מקומות עבודה בעניין מתן תמריצים לנשים.
ציפי חוטובלי: כי יכול להיות שאם נשמור את זה במסגרת סגורה יכול להיות שמעבידים בכלל לא יהיו מודעים לכך שהעסק שלהם יכול לתמרץ נשים ולעמוד בקריטריונים מסוימים.
ציפי חוטובלי: אחרי שהמועצה תקום ואחרי שכל העניין הזה יתחיל לנוע, הוועדה צריכה לקיים פעם בשנה איזשהו טקס או משהו רשמי בשילוב עם הוועדה כדי שהדברים יזכו לתהודה ציבורית.
בני פפרמן: בהחלט, אבל מהיכרותי את הממשלה על זה היא לא תוותר.
ציפי חוטובלי: אתה אומר שזה החלק הקל.
ציפי חוטובלי: אמרת שתדבר על לוחות הזמנים.
חנין זועבי: לפני לוח הזמנים יש לי שאלה קטנה – מה זאת אומרת "סבב שני"?
חנין זועבי: לכמה זמן ממנים את המועצה?
בני פפרמן: המינוי עצמו הוא לארבע שנים- -
חנין זועבי: ומה זה "סבב שני"?
בני פפרמן: זה קשור לארגונים כי יש ארגונים קטנים ויש גדולים; זה כדי לתת ייצוג לכמה שיותר ארגונים.
חנין זועבי: שנתיים?
בני פפרמן: שנתיים - - - בנושא הכנת חומר שכרנו את שירותיה הטובים של פרופ' מיכל פרנקל שמסייעת לנו לעבור על החומר, למיין אותו, והיא גם כתבה כמה חוות דעת.
בני פפרמן: כל הדבר הזה יוצג בפני המועצה הציבורית.
בני פפרמן: בסופו של יום כשנגיע למועצה אנחנו נציג את כל מה שלמדנו מהניסיון הבינלאומי כולל גם את אמות המידה שאנחנו מציעים.
בני פפרמן: כמובן, נעשה עוד הרבה מאוד דיונים לפני כן.
בני פפרמן: אנחנו מקווים מאוד שהרבה מאוד מעסיקים יתמודדו על הדבר הזה כי זאת תהיה הצלחתנו, כי מעסיקים לא יתנגדו.
בני פפרמן: לכן נשאלת השאלה מי ימיין את החומר, מי יעשה את כל העבודה, מי יכין את החומר לקראת השיפוט הסופי.
בני פפרמן: לצורך העניין התחלנו לבנות מפרט, ונשכור שירותים של חברה שיודעת לעשות את הדבר הזה.
בני פפרמן: אנחנו מגדירים את מהות הדברים.
בני פפרמן: כלומר יהיה מישהו בתווך שיסייע לנו לעשות את אותה עבודת בחינה.
בני פפרמן: כנראה יהיו גם סיורים בשטח ולא שמישהו סתם ישלח לנו טפסים, צריך יהיה לבדוק את הדברים.
בני פפרמן: פעילות מחקרית אמורה לתמוך בנושא הזה; תקציב – כיום תקציב 2010 הוא 1.8 מיליון- -
טליה לבני: זאת בדיחה.
בני פפרמן: זה בסיס התקציב, וזה אומר שזה יהיה בשנים הבאות.
טליה לבני: זה בדיחה.
ציפי חוטובלי: 1.8 מיליון שקל שיוקצו לחלוקת הפרסים.
ציפי חוטובלי: הבעיה שלי היא שרק שלושה בעלי עסק יוכלו ליהנות מהתקציב הזה.
ציפי חוטובלי: זה פחות או יותר הסכומים שדיברת עליהם בפרט הראשון, השני והשלישי, נכון?
בני פפרמן: שלושה יקבלו את המענק הכספי, וכנראה, יהיו עוד שניים-שלושה שיקבלו מגנים.
בני פפרמן: שישה זה נראה לי מספיק.
טליה לבני: בדיחה.
ציפי חוטובלי: טליה, אני אתן לך להגיב.
בני פפרמן: זה מה שיש עכשיו- -
טליה לבני: נעזור לך לקבל יותר.
בני פפרמן: צריך להתחיל.
בני פפרמן: אם זה יתפוס תאוצה, אז אולי גם לא נצטרך כסף.
בני פפרמן: התו החברתי, שהוא רעיון מצוין, אמור לתת פתרון לנושא הזה.
בני פפרמן: לוח הזמנים: בדצמבר השנה נשלים את המינויים ונוציא את כתבי המינוי.
בני פפרמן: יש לנו פגישה עם יושבת ראש המועצה, השופטת בדימוס דליה דורנר, בחודש דצמבר, ואז נציג בפניה את הדברים עד עכשיו.
בני פפרמן: ההערכה שלנו היא שבפברואר המועצה תתכנס; הטיוטה לאמות המידה לבחירת מעסיקים תוגש למועצה במרס 2010; ההתכנסות של המועצה לאישור סופי של אמות המידה תהיה באפריל 2010; פרסום קול קורא למעסיקים- -
טליה לבני: זה צריך לבוא לוועדה לאישור כתוב.
טליה לבני: תכניס את זה ללו"ז.
בני פפרמן: בסדר, אני לא ידעתי.
בני פפרמן: תודה שהסבתם את תשומת לבי.
טליה לבני: הוועדה צריכה להיות שותפה ומעורבת.
בני פפרמן: את צודקת.
בני פפרמן: אנחנו נכניס את התיקון ללוחות הזמנים.
בני פפרמן: זה לא ישנה את לוח הזמנים.
בני פפרמן: אנחנו עומדים לפרסם קול קורא למעסיקים במאי 2010, ופרסום מפרט לבחירת ספק לצורך מיון הפניות – ביוני 2010.
בני פפרמן: אנחנו מתכוננים להזמין את המעסיקים להגיש מועמדות או למענק או לאות ביוני 2010.
בני פפרמן: הבחירה של הספק אמורה להיות באוגוסט 2010; טיפול בהצעות המעסיקים – בספטמבר 2010; וטקס בחירת המעסיק יהיה בדצמבר 2010.
בני פפרמן: כלומר הטקס הסופי לאחר כל התהליך שבסופו נדע מי הזוכים יהיה בדצמבר 2010; בדצמבר 2010, כפי שיושבת ראש הוועדה הציגה, יהיה טקס משותף וחגיגה גדולה.
ציפי חוטובלי: תהליך של שנה.
בני פפרמן: שנה של עבודה מאומצת.
ציפי חוטובלי: מתי תיכנס לתוקף המועצה הציבורית?
בני פפרמן: התכנסות המועצה בפברואר 2010.
חנין זועבי: אבל כתבי המינוי בדצמבר.
בני פפרמן: מדובר באנשים בכירים מאוד ולא היינו רוצים שבפגישה הראשונה הם לא יהיו.
ציפי חוטובלי: מה שם המועצה?
בני פפרמן: בחוק זה כתוב.
בני פפרמן: לצורך כך העמדנו מכוחותנו פרויקטורית שתנהל מטעמנו את כל הנושא הזה מתחילתו ועד סופו, אנחנו רק נסייע לה.
בני פפרמן: שמה רעות הררי, ומסיבות אישיות היא לא יכלה להגיע היום.
ציפי חוטובלי: אחר כך הדיון פתוח.
ציפי חוטובלי: רשומות אצלי כבר כמה, ואני אשמח לתת את רשות הדיבור לכל מי שרוצה לדבר.
אורית זוארץ: אני מודה לך על קיום הדיון ולחברות שהגיעו לדיון.
אורית זוארץ: מהות העבודה שלנו באה לידי ביטוי לא רק בקידום הצעות חוק, אלא גם במעקב אחר תהליכי יישום.
אורית זוארץ: אני באה מוועדה אחרת שגם שם אחרי כמה שנים של יישום כביכול, לא נעשתה עבודת בקרה, ואנחנו ניצבים מול שוקת שבורה.
אורית זוארץ: לכן החשיבות לקיום הדיונים והבחינה לאורך זמן, כמובן, לפי לוח הזמנים שהוצג, מאוד חשובה גם לשיקוף העבודה ולשקיפות של העבודה בזירה הציבורית.
אורית זוארץ: חסרים לי כמה גורמים בתוך המועצה הציבורית.
אורית זוארץ: אולי צריך לעשות חשיבה או שאותם גופים יקבלו מענה דרך הנציגים – נשים דתיות, נשים חרדיות – כי יש שם מאפיינים ייחודיים, וצריך לתת גם על זה את הדעת ולא רק הנציגות והנציגים שמצוינים.
בת שבע שטראוכלר: ציונה קניג יאיר.
אורית זוארץ: היא נציבת שוויון ההזדמנויות, אבל ברמת הארגונים אנחנו יודעים שיש התפתחות מאוד גדולה של נשים ועולם התעסוקה בסקטור הציבורי והפרטי במסגרות ייחודיות להן בגלל מאפייני התעסוקה.
אורית זוארץ: אולי באמת כדאי לעשות חשיבה איך אפשר לתת מענה גם לצרכים הייחודיים; נשים בצה"ל – בעיקר בגלל המאפיינים הייחודיים של צה"ל בעולם התעסוקה- -
מאירה בסוק: החוק לא חל על צה"ל.
טליה לבני: זה לא חל על המדינה.
אורית זוארץ: לראות עד כמה הסקטור הציבורי הוא חלק מהמחויבות הזאת, אם בכלל.
טליה לבני: זה לא חל עליו.
טליה לבני: לא רצו לתת מענק למשרד ממשלתי.
אורית זוארץ: אז אולי ברמה של אות ובחינה יש מקום לעשות חשיבה איך להרחיב כדי שנתחיל בסקטור הציבורי.
טליה לבני: תעשי תיקון חוק; זה היה במקור.
אורית זוארץ: למיטב ידיעתי, המקום שבו מפרים הכי הרבה את זכויותיהן של נשים ואמהות זה בסקטור הציבורי – בין אם זה בהעסקה דרך חברות כוח אדם ובין באילוצן של אותן נשים לעבוד בשעות שהן לא שעות ומעבר למה שקבוע בחוק.
ציפי חוטובלי: את ראית את הפירוט בחוק?
ציפי חוטובלי: יש פירוט בחוק.
ציפי חוטובלי: אולי המקום הוא בנציגות ארגונים העוסקות בזכויות נשים.
ציפי חוטובלי: זה המקום לתמרון.
אורית זוארץ: מדדי בקרה והערכה ופרסום – אני מאוד מברכת על התוכנית שהצגתם.
אורית זוארץ: זה לא משהו ברור מאליו, אנחנו לא מקבלים מדי דיון נתונים כל כך טובים, וחשוב לציין את העבודה שעשיתם; החוק הוא ברור, אבל חשוב להתמקד בהתאמת מקומות עבודה לנשים, ואז להיכנס קצת יותר לעומק בסוגיה של התאמת מקומות עבודה לנשים ולגבי השינויים המבניים במערכת הארגונית, לגבי סדר היום, לגבי קיום דיונים וישיבות.
אורית זוארץ: לא בהכרח הקמת מעונות במקומות עבודה זה פתרון של התאמה, כי אני כאמא, כאישה, כהורה רוצה ללכת הביתה, כמו שאמרה יושבת הראש, בשעה סבירה ונורמלית.
אורית זוארץ: אני לא רוצה שהמעסיק יאפשר לי להישאר בעבודה עד 20:00 וייתן לי מענה כמעון, עד 20:00.
אורית זוארץ: אנחנו חוטאים למטרה בסופו של דבר, וצריך להיות מאוד רגישים וזהירים.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על התאמת מקומות עבודה לבני אדם.
אורית זוארץ: כולנו מכירים את מלחמת הניאונים שיש במקומות עבודה, והתפוקה נמדדת במספר השעות שנמצאים שם.
אורית זוארץ: זה משהו שאנחנו צריכים להיות מאוד רגישים לו בעניין התאמה.
ציפי חוטובלי: חבל שלא הבאנו לכאן את ה-מ.מ.מ.