GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאירה בסוק: שזאת לא תהיה רק הצעה לסדר של חברת כנסת אלא שתהיה חובת דיווח כפי שיש חובת דיווח לגבי פיטורים בהריון וכולי.
שאנה שכטרמן: אני אמנם נרשמתי לדבר הרבה יותר מוקדם, אבל כדוברת אחרונה אני מרגישה בכל זאת אחריות לוותר על כמה מן ההערות שלי שהיו לליאורה ולהתייחס למה שאמר חבר הכנסת נסים זאב.
שאנה שכטרמן: בתור בוגרת ומתנדבת במרכזי הסיוע לשעבר, חשוב מאוד להבהיר שהטרדה מינית, תקיפה מינית ואונס, הם לא פשע של תשוקה, הם לא פשע של מיניות, אלא הם פשע של שליטה.
שאנה שכטרמן: ולכן גם נשים שלא רק לבושות בצנעה אלא מכוסות מכף רגל ועד ראש, הן מוטרדות, הן מותקפות והן נאנסות.
שאנה שכטרמן: ואני אומר יותר מכך.
שאנה שכטרמן: גברים מוטרדים, נתקפים ונאנסים.
שאנה שכטרמן: אין לקורבן של פשע מיני שום שליטה על מה שהיא עומדת לעבור.
שאנה שכטרמן: לכן צריכות להיות מלים שבכלל אסור לומר אותן בבית המכובד הזה.
שאנה שכטרמן: אנחנו עברנו כברת דרך מאז השאלה כשאת אומרת לא, למה את מתכוונת הפסיקה להיות רלוונטית וזה לא צריך להיות רלוונטי.
שאנה שכטרמן: היה לי הרבה מאוד מה לומר ואני מניחה שאעשה את זה בישיבה אחרת.
שלמה מולה: אני מתנצל על שיצאתי באמצע ולא יכולתי להמשיך את הדיון בו התחלנו.
שלמה מולה: רציתי לומר לליאורה ולנציגי צה"ל שהציפיות שלנו בעצם הן לא במלחמה הזאת שנקראת מלחמה בהטרדות מיניות.
שלמה מולה: אנחנו היינו רוצים שדווקא הצבא יהיה בחוד החנית ולא רק יסתכל על מה קורה באזרחות אלא המטרה שלכם צריכה להיות באמת להפחית כי בכל זאת הצבא הוא מסגרת הרבה יותר מבוקרת, מסגרת יותר סגורה יחסית, מסגרת שעומדת בפקודות ויש לכם את היכולות לצמצם את הנושא הזה של הטרדה מינית בצורה משמעותית.
שלמה מולה: יש לכם את הכלים.
שלמה מולה: אני הייתי קצין בצבא ואני יודע שהאפקטיביות של המקרים שלכם היא הרבה יותר טובה מאשר בחיים האזרחיים.
שלמה מולה: הערה לחבר הכנסת נסים זאב.
שלמה מולה: השקפות העולם שלך ושלנו שונות.
שלמה מולה: בעולם שלכם אתה מדבר על הנושא הזה והופך דווקא את הקורבן לבעיה.
שלמה מולה: אותה אישה שהוטרדה, צריך לחנך אותה?
שלמה מולה: כמעט אמרת שנשלח אותה לאולפנה בתוך הצבא.
שלמה מולה: זה לא מתקבל על הדעת וזה לא נכון.
שלמה מולה: אני מציע שתהיו קצת יותר מעורים במה שקורה.
שלמה מולה: אני חושב שהשקפת העולם שלכם היא בעייתית מאוד.
ציפי חוטובלי: נמשיך בקשר הזה מול היוהל"ן ולאור העובדה שהיוהל"ן החדשה תיכנס לתפקיד ממש בקרוב, הייתי מציעה שבמסגרת הדיון שלנו על שירות נשים בצה"ל, נזמין גם אותך וגם את היוהל"ן ונקדיש אולי נתח מסוים לפולו-אפ כולל אולי הזמנת הפצ"ר לקבלת נתונים יותר מדויקים בנוגע להרשעות ולפילוח סוג ההטרדות, ואז נקבל השלמה של קריאת המצב.
ליאורה רובינשטיין: אני אסכם דווקא בהיבט של ההכשרה, כי זה עלה כאן על ידי כולם.
ליאורה רובינשטיין: אני חושבת שבאמת גוף היוהל"ן בעניין הזה הוא גוף בהחלט מקצועי.
ליאורה רובינשטיין: יש לנו גם גורמי מחקר שעובדים על העניין ואנחנו עוברים הכשרות באמת בשיתוף עם מרכזי הסיוע ומיכל יודעת שאנחנו גם בוחנים אפשרות העברת האנשים שישבו במרכז שאנחנו עתידים להקים הכשרות מקצועיות בשיתוף עם מרכזי הסיוע.
ליאורה רובינשטיין: אנחנו כל הזמן לומדים.
ליאורה רובינשטיין: העובדת הסוציאלית שלי יוצאת כל הזמן להשתלמויות והכשרות מתוך הבנה שזה מוקד ידע בפני עצמו וצריך להבין, להכיר ולדעת אותו.
ליאורה רובינשטיין: אני חושבת שבעניין הזה אנחנו נמצאים במקום טוב.
ליאורה רובינשטיין: אין לי ספק שיש תמיד מה ללמוד, וזה אנחנו עושים כל הזמן מול הגורמים המקצועיים באזרחות ואנחנו גם קונים שירותים.
ליאורה רובינשטיין: אני אומרת קונים שירותים כי באמת בהרבה מאוד יחידות ובהרבה מאוד הכשרות שאני עושה לגורמים המקצועיים שלי, אני מביאה את גורמי הסיוע, אני מביאה את נעמ"ת, אני מביאה את ויצ"ו, כל אחד בתחום עיסוקו המקצועי, לתת את המענה המקצועי בעולמו, להשלים לנו את התמונה ולתת לנו כלים בהתאם.
רינה בר-טל: אולי תבדקו את הסוגיה של איזושהי עשייה נפרדת לגברים.
ליאורה רובינשטיין: אין עשייה נפרדת כרגע.
ליאורה רובינשטיין: ההכשרה או ההסברה היא לנשים ולגברים, למפקדים ולחיילות.
ליאורה רובינשטיין: אין כאן הפרדה מתוך זה שאנחנו רוצים להתמקד רק בחיילת או רק בחייל.
ליאורה רובינשטיין: אחד הדברים שאני מאמינה שאני אלמד מתוך המחקר שאמרתי, ואני חושבת שהדוגמה שעלתה כאן רק ממחישה כמה צריך לעשות מחקר על הסתכלות של הטרדה מינית בעיני הגבר, רק מהדברים שעלו כאן ומההתפרצויות שעלו מנגד, כי באמת ההסתכלות היא שונה ואני מאמינה שדרך זה נלמד שאולי צריך להעביר הסברה.
רינה בר-טל: אנחנו נחכה עכשיו חמש שנים למחקרים?
ליאורה רובינשטיין: זה מחקר שנמצא בעיבוד.
ציפי חוטובלי: אני מבקשת לא להמשיך את הדיון.
ציפי חוטובלי: אני סוגרת את הדיון הזה.
ציפי חוטובלי: אני מודה לכם.
ציפי חוטובלי: המודעות לנושא הזה עולה אבל היא עדיין לא מספקת ואני מקווה מאוד שבמסגרת הדיון הרחב יותר על שירות נשים בצה"ל נייחס עוד מספר דקות להמשך הדיון הזה ולהצגת הנתונים במלואם.
ציפי חוטובלי: אני מאוד מודה לכל המשתתפים.
חנין זועבי: תודה רבה ליושבת-ראש הוועדה.
חנין זועבי: אכן, כמו שאמרה יושבת-ראש הוועדה - אני חושבת שאני מקווה שגם חברי הוועדה האחרים ישתתפו בדיון – אנחנו לא מדברים רק על עניין נקודתי של אבטלה ותעסוקה.
חנין זועבי: אני חושבת שכאשר מדברים על תעסוקה של נשים ערביות, אנחנו מדברים על המנוף העיקרי להתקדמות החברה הערבית.
חנין זועבי: אנחנו לא מדברים על עוד בעיה של אבטלה או על בעיה של עוני, אלא אנחנו מדברים על המנוף העיקרי להתקדמות חברתית-כלכלית בחברה הערבית.
חנין זועבי: לפני שאני אתן כמה נתונים מספריים, כמובן שעיקר הדברים ועיקר הנתונים יציג כאן החוקר דוקטור יוסף ג’אברין, אני רוצה למקד ולהדגיש את הנושא הזה שכאשר אנחנו מדברים על אבטלה בקרב נשים ערביות ועל אחוז השתתפות נמוך, אנחנו מדברים על מעמדן הירוד של הנשים הערביות בחברה, אנחנו מדברים גם על הסיבה העיקרית לאחוז האבטלה בחברה הישראלית בכלל.
חנין זועבי: אנחנו לא מדברים רק על זכויות הערבים, בעיקר על זכויות הערבים, על זכויות נשים ערביות, אבל אנחנו מדברים על רמת אבטלה כללית במדינה ואנחנו מדברים על הסיבה העיקרית לאחוז תעסוקה נמוך במשק הישראלי.
חנין זועבי: כלומר, זה לא רק מנוף לחברה הערבית, זה בעיקר מנוף לחברה הערבית, אלא זה גם מנוף לכלכלה הישראלית בכלל.
חנין זועבי: כאשר מושקע מאמץ רב בישראל, במשרד האוצר ובממשלות רבות, להנמיך את אחוז האבטלה, כדאי להם להתעסק באוכלוסייה שהרבה יותר קל להוריד אצלה את האבטלה.
ציפי חוטובלי: כמי שגדלה בתוך החברה הערבית איך את רואה את מרכז הכובד של הבעיה?
חנין זועבי: אני אגיע לזה.
ציפי חוטובלי: אני מדברת על החוויה שלך כאישה, איך באמת הגעת לפריצת הדרך הזאת.
חנין זועבי: אני לא רוצה להדגיש רק את הבעיה אלא את הסיכויים לפתרון.
חנין זועבי: אנחנו נאמר שזאת הבעיה הקשה ביותר בכלכלת החברה הערבית ובכלכלה בישראל בכלל, אבל זוהי גם הבעיה שהכי קל להתמודד אתה כי את מדברת על פוטנציאל אדיר.
חנין זועבי: כאשר מדברים על 19 אחוזים מהנשים הערביות שכן משתתפות במשק, מדברים על פוטנציאל אבוד של 80 אחוזים.
חנין זועבי: הרבה יותר קל לעסוק עם האחוז הנמוך הזה מאשר לעסוק באחוז שהוא 30-35 אחוזים של נשים יהודיות שלא משתתפות בשוק התעסוקה.
חנין זועבי: עכשיו אני עוברת למספרים.
חנין זועבי: יש מחקרים שמציינים 17.5 אחוזים מהנשים הערביות שמועסקות, ויש מחקרים שמדברים על 19 ועל 20 אחוזים.
חנין זועבי: זה לעומת שיעור השתתפות הנשים היהודיות שעומד על 60 אחוזים או 57 אחוזים.
חנין זועבי: בשירות הציבורי אנחנו מדברים על 1,5 אחוז מהנשים הערביות שמועסקות בשירות הציבורי.
חנין זועבי: כמובן שאין משרדי ממשלה בישובים הערביים דבר שמהווה חסם לתעסוקת נשים במשרדי הממשלה, ואני בהמשך אגיע גם לחסמים הכלליים.
חנין זועבי: זה מעכשיו.
חנין זועבי: אם אנחנו מדברים על אחוז עוני בסך 50 אחוזים, יש גם מחקר שאומר שאם שני ההורים עובדים, גם האישה עובדת, האחוז הזה צונח ל-16 אחוזים.
חנין זועבי: כלומר, גם מתוך הדחף לעבוד וגם מתוך הדחף לצאת ממעגל העוני, יש דחף אדיר בקרב נשים ערביות ואני לא מדברת רק על נשים שיש להן תואר אלא אני מדברת על נשים ערביות מכל שכבות האוכלוסייה, אני מדברת על נשים שגרות בכפרים, אני מדברת על אום אל פאחם, אני מדברת על הנגב.
חנין זועבי: תיכנסו ותשוחחו עם נשים בנגב שאין להן תואר ושהן חיות בתנאים לא נסבלים מבחינה אנושית והן אומרות הדרישה הראשונה שלהן היא לעבוד וכי הן רוצות לעבוד.
ציפי חוטובלי: של מי המדיניות הזאת?
חנין זועבי: של הממשלות בישראל.
חנין זועבי: בטח לא שלי ואני חושבת שגם לא שלך ושל אלה שיושבים כאן.
ציפי חוטובלי: בואי נצא מנקודת הנחה שהאינטרס של כל ממשלה בישראל הוא למזער את שיעורי האבטלה בחברה.
חנין זועבי: זה מה שאמרתי, שזה גם אינטרס לכלכלה.
ציפי חוטובלי: חלק מהמטרות במזעור שיעורי האבטלה בחברה זה לטפל בדיוק באותן אוכלוסיות ייחודיות בהן באופן מסורתי האבטלה היא גבוהה יותר.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהיתרון של הדיון כאן הוא לדבר על הרגישויות המיוחדות של אותה אוכלוסייה.
חנין זועבי: דקה אחת ואני מסיימת את דבריי.
חנין זועבי: יש לי כאן המלצות אבל אני מציעה שאתייחס לזה אחרי הצגת הנתונים על ידי דוקטור ג’אברין ואחרי שנשמע את ההתייחסויות מהמשתתפות שאני רוצה להודות להן שבאו לכאן כדי לתרום לדיון.
חנין זועבי: אני לא רוצה להתייחס לפגישה הזאת כאל דיון.
חנין זועבי: אני חושבת שאנחנו צריכים – אחרי שקראתי עשרות דיונים בוועדה ופרוטוקולים של ישיבות הוועדה – לצאת בתוכנית ואני סומכת על יושבת-הראש ועל המרץ שלה אפילו שהיא חברת כנסת חדשה, שאנחנו נצא מכאן עם תוכנית עבודה ממוקדת ועם תוכנית גם של שיתוף פעולה עם הארגונים ואני מאוד מודה לארגונים על ששלחו ניירות עבודה.
חנין זועבי: אני מודה לארגון נשים נגד אלימות ששלח נייר עמדה שאני חושבת שיתרום לדיון שמתקיים כאן כי יש בו נתונים חשובים ואני מקווה שיושבת-הראש תקרא אותו בעיון.
ציפי חוטובלי: אמרתי למנהלת הוועדה שיש לנו שר לענייני מיעוטים, השר אבישי ברוורמן, וכדאי שהדברים האלה יהיו תחת טיפול המשרד שלו.
ציפי חוטובלי: אם יש דבר שהוא מאוד חשוב, זה העיסוק הזה בשאלת שיפור איכות החיים של האוכלוסייה, כל אוכלוסייה אבל אוכלוסייה שיש לה צרכים מיוחדים בעניין הזה.
חנין זועבי: אחת ההמלצות תהיה שיתוף פעולה עם עוד משרדים בממשלה.
ציפי חוטובלי: אני מעבירה את רשות הדיבור לדוקטור יוסף ג’אברין.
ציפי חוטובלי: אתה מהטכניון, מהפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים ונשמח מאוד אם תציג את הנושא.
ציפי חוטובלי: מאיפה אתה בארץ?
יוסף ג'אברין: מחיפה.
יוסף ג'אברין: במקור מאום אל פאחם.
יוסף ג'אברין: הרעיון מאחורי המחקר הזה דווקא נבע מיד בלב מלחמת לבנון השנייה כאשר מספר פרופסורים באוניברסיטת תל-אביב, מהטכניון, ממקומות אחרים, אנשים במשרד ראש-הממשלה וממשרדים ממשלתיים שונים, ישבנו באוניברסיטת תל-אביב ושאלו אותי מה הבעיה העיקרית של הערבים בישראל.
יוסף ג'אברין: סקרתי בפניהם כל מיני בעיות כמו בעיית הקרקעות, מגורים ועוד, ואמרתי להם שהבעיה העיקרית היום היא נושא תעסוקת נשים.
יוסף ג'אברין: אז אמרו נציגי הממשלה שהם יודעים וכי הבעיה היא תרבותית.
יוסף ג'אברין: אמרתי שהאמת היא שאני לא יודע ולכן אני צריך לבדוק.
יוסף ג'אברין: אני אתחיל מהרעיון שהיה רווח באקדמיה הישראלית, בקרב משרדי ממשלה, במשרד התעשייה, שנשים ערביות מועסקות בגלל חסמים תרבותיים.
יוסף ג'אברין: הצעד הראשון במחקר שלנו היה השוואה בינלאומית.
יוסף ג'אברין: כל הרעיון הזה שנשים ערביות בישראל, המצב שלהן הוא יותר טוב מאשר של נשים ערביות בעולם הערבי, בדקנו את זה והגרף הזה מראה מה מצאנו.
ציפי חוטובלי: אתה יכול לומר באיזה מדינות מדובר?
יוסף ג'אברין: כן.
יוסף ג'אברין: יש לנו את קטאר, תוניסיה, כווית, מצרים, סודן, בחריין, איחוד האמירויות, אלג'יריה, תימן - אפילו תימן שנחשבת למקום הכי עני בעולם, המצב של נשים המשתתפות בכוח העבודה הוא 30,9 אחוזים - בסוריה ובירדן.
יוסף ג'אברין: בעשר השנים האחרונות, אחוז הנשים הערביות בעולם הערבי שמשתתפות בכוח העבודה בעולם הערבי עולה.
יוסף ג'אברין: מאז שנת 1995 עד 2009, אחוז הנשים הערביות המשתתפות בכוח העבודה לא ירד אלא עמד על אותו אחוז – 18,7 בשנת 1995 והיום הוא עומד על 18,7.
יוסף ג'אברין: זה בניגוד לנתון השני.
יוסף ג'אברין: זה הפער בין הנשים הערביות לעולם הערבי והפער הוא מדהים.
יוסף ג'אברין: כלומר, כל המחקרים מראים שהתקדמות נשים מבחינת השכלה אמור להביא קידום מבחינת התעסוקה, אבל מה שאנחנו רואים שהערבים בעצם התקדמו מאוד מבחינת שנות השכלה והמצב של הערבים מבחינת השכלה הוא הרבה יותר טוב מכל המדינות הערביות בעולם ללא יוצא מן הכלל, וזה היה אמור לקבל ביטוי מבחינת התעסוקה.
יוסף ג'אברין: זה מה שקרה בקרב מיעוטים בארצות-הברית, זה מה שקרה בקרב מיעוטים באנגליה, זה מה שקרה בקרב מיעוטים בצרפת ובכל המדינות בעולם.
יוסף ג'אברין: היכן שעלה משקל ההשכלה, עלה שיעור ההשתתפות בתעסוקה, אבל בישראל זה לא עזר לנשים.
קריאה: זה ייחודי לנשים ערביות או לנשים בכלל?
יוסף ג'אברין: לא, לנשים ערביות.
קריאה: גם בקרב היהודיות יש השכלה גבוהה שלא באה לידי ביטוי.
יוסף ג'אברין: לא, בקרב נשים יהודיות משכילות, כמעט 95 אחוזים מהאקדמאיות היהודיות עובדות.
ציפי חוטובלי: שאלה לגבי נתוני ההשכלה.
ציפי חוטובלי: מה נתוני ההשכלה של החברה הערבית?
יוסף ג'אברין: בשנת 1961, במפקד של ישראל, מספר שנות הלימוד בקרב נשים ערביות היה שנה אחת.
יוסף ג'אברין: היום אנחנו מדברים על קרוב ל-12 שנים.
יוסף ג'אברין: כלומר, התקדמות מדהימה ואדירה.
ציפי חוטובלי: מה שיעור הנשים שיש להם תואר ראשון ומעלה?
יוסף ג'אברין: היום האחוז הוא בסביבות 13-14 אחוזים.
ציפי חוטובלי: מה שיעור המשכילות בחברה הישראלית, היהודיות?
יוסף ג'אברין: אני חושב שהוא עובר את ה-20 אחוזים.
יוסף ג'אברין: תארי לעצמך לרגע שהיינו מגיעים לאחרית הימים ואומרים שאנחנו רוצים לתת הזדמנויות תעסוקה לנשים ערביות כמו שיש לנשים יהודיות, ואז מה היה קורה?
יוסף ג'אברין: מעמד הביניים הערבי היה מתרחב בצורה דרסטית ויתרה מכך, למשק הכלכלי הערביות היו יכולות לתרום 27 מיליארד שקלים בשנה.
יוסף ג'אברין: כלומר, היו מרימים בצורה מכובדת מאוד את המשק הישראלי.
ציפי חוטובלי: אין לנו ספק בכלל.
ציפי חוטובלי: אני סקרנית לשמוע מה החסמים האמיתיים.
יוסף ג'אברין: אני אגיע לזה.
יוסף ג'אברין: אנחנו שאלנו את הנשים למה הן לא עובדות וזאת הייתה מבחינתנו שאלה מרכזית.
יוסף ג'אברין: 57 אחוזים מקרב הנשים אמרו שהסיבה העיקרית היא מחסור במקום תעסוקה.
חנין זועבי: את זה משרד התעשייה אומר ולא רק הנשים.
חנין זועבי: משרד התעשייה מסביר את זה בהיעדר מקומות עבודה גדולים בכפרים הערביים.
ציפי חוטובלי: אתה מבסס על זה על בסיס ראיונות.
יוסף ג'אברין: שאלנו למה את לא עובדת, היא אמרה שהיא לא עובדת כי אין מקום עבודה.
יוסף ג'אברין: חלק מהנשים, בעיקר בדרום, בעיקר בקרב נשים ערביות בדואיות, אמרו שהמשפחה לא מאפשרת להן לצאת לעבוד מחוץ לבית.
ציפי חוטובלי: זה כבר עניין של חברה מסורתית.
יוסף ג'אברין: זה לא דבר דיכוטומי של כן ולא.
יוסף ג'אברין: בדקנו גם את זה.
יוסף ג'אברין: אני לא אוהב לעשות את ההבחנה בין נשים מוסלמיות לנשים נוצריות או דרוזיות, אבל אמרתי שהפעם אני אעשה את זה עם יד על הדופק.
יוסף ג'אברין: חילקנו לצפון, מרכז, דרום ומצאנו שלגבי נשים מוסלמיות ונוצריות בעיקר בצפון, אין הבדלים מבחינת הממד התרבותי.
יוסף ג'אברין: הנשים אומרות שהן רוצות לעבוד והחסם התרבותי הוא מזערי.
ציפי חוטובלי: שאלה חשובה שיש לי מבחינת הפערים בין הישובים הכפריים לבין הישובים העירוניים.
ציפי חוטובלי: האם יש פער משמעותי?
יוסף ג'אברין: שאלה יפה מאוד.
יוסף ג'אברין: מצאנו שאין פערים.
יוסף ג'אברין: אישה ערביה שחיה בסכנין, אישה ערביה שחיה באום אל פאחם ואישה ערביה שחיה בחיפה, יש להן את אותה הזדמנות להיכנס למעגל התעסוקה.
ציפי חוטובלי: זאת אומרת, שיעור האבטלה הוא אותו הדבר.
יוסף ג'אברין: הוא אחיד אלא שהוא קצת יותר בנגב, כאשר הוא שיעור מסחרר בעיקר בישובים הבלתי מוכרים.
ציפי חוטובלי: האם זה קשור למשל לנגישות?
ציפי חוטובלי: לתחבורה.
ציפי חוטובלי: את אמרת שהיא מוכנה לנסוע עד עפולה, אבל עד כמה באמת זה נכון שאישה מוכנה לנסוע למקום אחר.
יוסף ג'אברין: אני אעבור לשקף הבא ואני אענה על השאלה שלך כי היא שאלה מורכבת וצריך להתייחס אליה בכובד ראש.
יוסף ג'אברין: גם הנתונים האירו את עינינו בדברים שלא ידענו.
יוסף ג'אברין: אני אחזור לשאלה שלך רק אחרי השקף שאני מראה לך עכשיו.
ציפי חוטובלי: הנתון השני הוא נתון שאני לא מבינה אותו.
ציפי חוטובלי: זה אומר ש-57 אחוזים מהנשים לא רוצות לעבוד.
יוסף ג'אברין: אבל למה אלה לא רוצות לעבוד?
יוסף ג'אברין: אם אנחנו מחברים את ה-18 אחוזים של נשים שמשתתפות בכוח העבודה ל-42 אחוזים אלה, אנחנו מקבלים 61 אחוזים.
יוסף ג'אברין: זה אותו משקל שיש ליהודיות.
ציפי חוטובלי: הנתונים לא חופפים את הנתון של 57.2.
יוסף ג'אברין: בקרב הנשים שלא עובדות שאלנו כמה מתוכן רוצות לעבוד עכשיו והתשובה שקיבלנו הייתה ש-42 אחוזים מוכנות לעבוד.
יוסף ג'אברין: כלומר, אם ניקח את אחוז הנשים הערביות שאינן עובדות, 18 אחוזים, ויש 42 אחוזים שמוכנות לעבוד, נחבר את שני המספרים ונקבל משקל של 60 אחוזים.
יוסף ג'אברין: נגיע למצב של 60 אחוזים של נשים ערביות.
חנין זועבי: תסביר למה נשים לא מוכנות לעבוד.
יוסף ג'אברין: נשים שלא רוצות לעבוד אלה נשים כמו למשל אימא שלי, נשים בגיל 60 עד 65, יש נשים שהן חולות, יש נשים שאין להן השכלה והן חושבות שהן לא רוצות לעבוד, יש נשים שיש להן ילדים, ויש נשים שהן בגיל שהן כבר לא רוצות לצאת לעבודה.
קריאה: איזה גילאים בדקתם?
יוסף ג'אברין: 15, אבל הקבוצה העיקרית היא 18 עד 65.
קריאה: נשים שהצהירו שהן מוכנות לעבוד, לא הייתה שאלה נוספת האם היא חיפשה עבודה לאחרונה או האם היא מחפשת עבודה?
ציפי חוטובלי: עדיין לא קיבלנו תשובה לשאלה הקודמת, למה אחוז כל כך גבוה.
יוסף ג'אברין: זה לא אחוז גבוה.
ציפי חוטובלי: מה המניעים של אותן נשים?
יוסף ג'אברין: בקרב יהודים יש 40 אחוזים של נשים שאינן מועסקות.
יוסף ג'אברין: הן לא מועסקות כי הן נשים מבוגרות, חולות וכולי.
ציפי חוטובלי: באוכלוסייה היהודית יש אוכלוסייה גדולה, אוכלוסייה חרדית, שיש לה דפוסי חיים.
יוסף ג'אברין: הכל בקרב ה-40 אחוזים.
חנין זועבי: בוא נתמקד באלה שרוצות לעבוד ואין להן עבודה.
חנין זועבי: אלה שלא רוצות לעבוד, אנחנו נטפל בהן בצורה אחרת.
קריאה: אלה שלא רוצות לעבוד, זה אולי כי הן יודעות מה מחכה להן גם אם הן רוצות לעבוד וכי אין תשתיות מספיקות.
יוסף ג'אברין: מאחר שחבר הכנסת עפו אגבאריה כאן, אני רוצה לומר לו את הטיעון כי מבחינתי חשוב שחברי הכנסת ילמדו את הנתון הזה שהוא אחד משני הנתונים שהזכרתי שלדעתי הם עיקריים.
יוסף ג'אברין: הנתון הראשון, בדקנו בעולם הערבי ומתוך אחוז הנשים המשתתפות בכוח העבודה – 9,6 בגדה המערבית, 18,7 אלה הערביות בישראל, וכל מה שמצד ימין זה העולם הערבי.
יוסף ג'אברין: יוצא שבעולם הערבי אחוז הנשים שמשתתפות בכוח העבודה הוא הרבה יותר גדול מהאחוז בישראל.
יוסף ג'אברין: למרות זאת מבחינת השכלה מצאנו שההשכלה בקרב נשים ערביות כאן היא הרבה יותר גדולה מכל הנתונים של העולם הערבי אבל זה לא משתקף מבחינת תעסוקה.
חנין זועבי: תעבור לשקף הקודם כי זאת אולי התשובה, למה הן לא יוצאות לעבוד.
חנין זועבי: ל-30 אחוזים מביניהן יש סיבה של תרבות מסורתית.
חנין זועבי: 16 אחוזים מהן לומדות באוניברסיטאות, 10 אחוזים מהן אין להן שירותים תומכים, ו-6 אחוזים מהן בגלל תחבורה ציבורית.
חנין זועבי: אלה הסיבות לכך שהנשים לא עובדות.
ציפי חוטובלי: מה הנתון המקביל בחברה היהודית?
יוסף ג'אברין: בחברה היהודית האחוז הרבה יותר גבוה ומגיע ל-40 אחוזים של נשים שעובדות במשרה מלאה.
יוסף ג'אברין: מחוץ לכוח העבודה 64 אחוזים.
יוסף ג'אברין: מה יש ב-64 אחוזים?
יוסף ג'אברין: שאלנו נשים למה את לא עובדת?
יוסף ג'אברין: את רוצה לעבוד?
יוסף ג'אברין: אמרו לנו: תשמע, אני מיואשת ואני אפילו לא מוכנה לחפש עבודה.
יוסף ג'אברין: כלומר, נשים בישובים בלתי מוכרים בנגב, שואלים אותן למה הן לא מחפשות עבודה והן שואלות איך הן יחפשו עבודה, אין להן בבית מחשב, אין לה חשמל, אין לה תחבורה, אין לה מים בבית, אין לה כלום, אז איך היא תחפש עבודה?
יוסף ג'אברין: חוץ מזה, בנגב אמרנו שיש את החסם החברתי.
עפו אגבאריה: במצב הזה, איזה תחומי עבודה היא יכולה לעשות?
יוסף ג'אברין: נכון.
ציפי חוטובלי: שוב, אתה נוגע עכשיו בבעיה אחרת, בעיית ההכשרה.
יוסף ג'אברין: כמובן.
יוסף ג'אברין: זאת שאלה חשובה.
יוסף ג'אברין: 64 אחוזים זה משקל כבד מאוד.
יוסף ג'אברין: הרעיון האסטרטגי שלנו, שלכם, של הוועדה הזאת, לדעתי צריך לקבל – ושל הרשויות הערביות ושל משרדי הממשלה – טיפול ברמת הממשלה.
יוסף ג'אברין: הרעיון הוא איך לקחת נשים שמרגישות מיואשות, נשים שמחפשות עבודה ולהכניס אותן למעגל התעסוקה.
יוסף ג'אברין: גם אנחנו עושים את זה.
יוסף ג'אברין: אם אנחנו מעסיקים את הנשים הערביות שרוצות לעבוד, את ה-42 אחוזים הנוספים שרוצות לעבוד, אנחנו תורמים למשק הישראלי 17 מיליארד שקלים בשנה וזה מאוד משמעותי.
ציפי חוטובלי: לגבי הנושא המשפחתי.
ציפי חוטובלי: כמה מהנשים שלא מועסקות או שהן לא רוצות לעבוד, זה קשור לעובדה שהן בעלות משפחות גדולות.
יוסף ג'אברין: זאת שאלה טובה.
יוסף ג'אברין: זה קורה בכל העולם.
יוסף ג'אברין: הנשים הערביות, כמו כל הנשים בעולם, סובלות מקיפוח משולש ומכופל.
יוסף ג'אברין: הנשים הערביות סובלות משום שהן ערביות, משום שהן נשים וגם משום שהן נמצאות בישראל.
יוסף ג'אברין: השווינו את זה למחקרים בינלאומיים ומצאנו שכאשר יש לנשים יותר ילדים בבית, יש להן שתי העדפות.
יוסף ג'אברין: אם מספר הילדים עולה מעל לארבעה-חמישה, הן מעדיפות על פי רוב שהתעסוקה שלהן תהיה בבית, שהן יישארו בבית וחלק קטן מהן מוכנות לעבוד בבית.
קריאה: לעבוד בלי שכר.
ציפי חוטובלי: אבל יש נשים שעובדות בבית?
יוסף ג'אברין: נשים שיש להן ילד אחד, שניים ושלושה ילדים, מצאנו שהן מאוד רוצות לעבוד אבל קרוב לישוב עצמו או בתוכו.
יוסף ג'אברין: הנכונות של הנשים הערביות הנשואות עם ילדים, ההעדפה שלהן היא יותר לעבוד בתוך הישוב וקרוב לבית.
עפו אגבאריה: זה לא להביא עבודה הביתה כמו שקורה ביפן ובסין.
עפו אגבאריה: לנו אין דבר כזה.
קריאה: בדקת למה הנשים עובדות בבית בעבודה שהיא לא פורמלית, ואני לא מדברת בהקשר של מסים?
קריאה: יש מחקר של ביטוח לאומי על נשים שיש להן עסק משלהן ונראה שלא מעט ערביות כן עושות דברים קטנים כמו ספרות.
יוסף ג'אברין: זאת שאלה טובה שצריך להבהיר אותה אחת ולתמיד בשלב זה.
יוסף ג'אברין: זאת שאלה מאוד טובה.
יוסף ג'אברין: במצרים, הנתונים האחרונים הראו לנו שיש מה שנקרא הכלכלה האפורה, ואני קורא לה כלכלה לא פורמלית.
יוסף ג'אברין: במצרים יש אחוז די ניכר של נשים, אחוז ניכר של הנשים במצרים, שלא ראינו אצלנו, שעוסקות באמצעות אותה כלכלה אפורה, הן בניקיון פה ושם, במכירות וכולי, אבל ההכנסה מכך היא מזערית מאוד.
קריאה: האם אתה יכול להציג את הנתונים ביחס לאזור ירושלים?
עפו אגבאריה: את מתכוונת למרכז לעומת הפריפריה.
עפו אגבאריה: את מתכוונת לירושלים המזרחית?
קריאה: כולל ירושלים המזרחית.
יוסף ג'אברין: המחקר שלנו הראה בצורה ברורה שבין מרכז, בערים מעורבות, ישובים גדולים או קטנים, השינויים הם לא מובהקים אבל בנגב המצב של הנשים הוא הרבה יותר קשה והוא עוד יותר קשה בקרב 60 אלף הערבים שחיים בישובים הבלתי מוכרים בנגב.
יוסף ג'אברין: זאת בעיה קטסטרופלית.
יוסף ג'אברין: אמרתי שזה דומה שם למה שקורה בדרפור, שמשקל הנשים שלא מועסקות, המחסור בשירותים ובתעסוקה הוא מהגבוהים ביותר בעולם.
חנין זועבי: האחוז קרוב לאחוז שקיים בגדה המערבית.
יוסף ג'אברין: הכי גרוע כמובן ברצועת עזה אבל גם לזה אני לא נכנס כי זה לא התחום של העבודה שלי.
קריאה: אמרת קודם שאחוז הנשים שלא מועסקות בעיר ובכפר הוא זהה או דומה.
קריאה: השאלה היא מה הסיבות לכך והאם הסיבות דומות.
יוסף ג'אברין: שאלה טובה.
יוסף ג'אברין: גם את זה צריך להבהיר פעם אחת.
יוסף ג'אברין: התפיסה הזאת שיש כבר ערבים, היא תפיסה, אני לא רוצה לומר שיש בה משהו אוריינטליסטי, אבל אין היום מבחינת הישוב הכפרי החקלאי כבר ערבי עם חקלאות במובן התיאורטי והמערבי של המילה או אפילו המושבי-ישראלי.
יוסף ג'אברין: אין כפר ערבי עם חקלאות.
יוסף ג'אברין: זה נגמר מזמן.
יוסף ג'אברין: 96 אחוזים מהקרקעות של הערבים הופקעו והסיפור הזה של הקרקעות נגמר ואתו נגמרה החקלאות.
יוסף ג'אברין: אחוז המועסקות בחקלאות כמעט שואף לאפס.
יוסף ג'אברין: אין ערביות מועסקות בחקלאות.
יוסף ג'אברין: בשנת 1947, בנתונים של המנדט הבריטי, משקל הנשים הערביות שעסקו בחקלאות היה הרבה יותר גבוה אבל הוא ירד עם השנים עם ההפקעה של הקרקעות.
יוסף ג'אברין: דוגמה אחת פשוטה.
יוסף ג'אברין: בנצרת עילית למשל יש 10,000 דונם של אזור תעשיית ציפורי.
יוסף ג'אברין: כמה יש בנצרת?
יוסף ג'אברין: 84 דונם.
יוסף ג'אברין: כלומר, אפס.
יוסף ג'אברין: אוכלוסיית נצרת מגיעה ל-70 אלף תושבים, אוכלוסיית נצרת עילית מגיעה ל-40 אלף תושבים.
יוסף ג'אברין: כלומר, הפערים הם תהומיים.
ציפי חוטובלי: לפני שנפתח את הדיון, תסכם את המצגת ותאמר איפה לדעתך אפשר בעצם לקדם את המצב.
יוסף ג'אברין: זה מודל שמסביר באופן כללי את תעסוקת הנשים הערביות.
יוסף ג'אברין: ברמה השנייה, מי שעוסק במחקר, המחקר הזה התפרסם בז'ורנל באנגלית ואחר כך אני מקווה לתרגם אותו לעברית ולערבית.
יוסף ג'אברין: הוא פורסם באנגלית כי הזה הקרדיט האקדמי שאני אקבל בעוד שהעברית למרות אלפיים שנות גלות לא נחשבת באקדמיה לישראל.
יוסף ג'אברין: לכן אני אפרסם את זה באנגלית ואני אשמח תוך חודש-חודשיים להעביר את זה לכל מי שרוצה.
יוסף ג'אברין: אני אסכם את הנושא של התעסוקה.
יוסף ג'אברין: הבעיה העיקרית היא היצע נמוך של מקומות תעסוקה.
יוסף ג'אברין: לשאלה שלך לגבי כפרים וערים, באום אל פאחם אין אזור תעשייה, בכפרים אחרים אין אזור תעשייה, אין מקומות תעסוקה בישובים הערבים.
יוסף ג'אברין: הדבר מתבטא גם בצד הרשלנות ומה שקרה במשך שנים כאשר יש היעדר של אזורי תעשייה ופארקים תעסוקתיים.
יוסף ג'אברין: הדבר הנוסף שמחמיר את הבעיה הזאת של היצע נמוך של מקומות תעסוקה, הוא הסקטור הערבי הפרטי הכלכלי שהוא חלש מאוד.
יוסף ג'אברין: כמעט ואין סקטור ערבי פרטי.
יוסף ג'אברין: אין כלכלה ערבית.
יוסף ג'אברין: אני הצגתי חומר במשרד ראש-הממשלה הקודם ומנכ"ל משרד ראש-הממשלה של אולמרט אמר לי – ואמר את זה כמובן בצער, לדעתי – שבישראל יש שתי כלכלות וכי מאז 1948 עד 2008, אז פגשתי אותו, כלכלה ישראלית יהודית וכלכלה ערבית מפגרת ואנחנו כל השנים לא תמכנו בכלכלה הערבית הזאת.
יוסף ג'אברין: יש היום תחושה שבקרב משרדי הממשלה לא נעשה כלום ואני לא מחדש כאן כלום.
ציפי חוטובלי: שאלה שחשוב לי לקבל תשובה עליה היא מה שיעור המועסקים בקרב הגברים הערבים.
יוסף ג'אברין: זאת ההפתעה שלנו.
יוסף ג'אברין: 58 אחוזים מקרב הגברים הערבים מועסקים בקרבה, כאשר 50 אחוזים עוסקים בתחום הבנייה.
יוסף ג'אברין: אם בשעה 5:00 בבוקר אתם נכנסים לאום אל פאחם, תראו פקק גדול כי אנשים יוצאים לעבודה בתל-אביב, לבאר-שבע וכולי.
יוסף ג'אברין: הם מועסקים בבנייה.
יוסף ג'אברין: בשעה 5:00 בבוקר יוצאים וחוזרים ב-8:00 בערב.
עפו אגבאריה: אתה זוכר מה הציעו לגבי אום אל פאחם?
עפו אגבאריה: טנדר פיג'ו עם קרשים על הגג שלו ונוסעים לתל-אביב.
יוסף ג'אברין: הדבר השני שהוא בעייתי, הון חברתי נמוך של נשים ערביות ואני אומר מה הכוונה להון חברתי.
יוסף ג'אברין: בסופו של דבר, רשת חברתית לחיפוש עבודה.
יוסף ג'אברין: איך נשים ערביות מחפשות עבודה?
יוסף ג'אברין: משום שהן לא נמצאות ברשת החברתית הפרטית היהודית של הסקטור הפרטי, איפה הן מחפשות עבודה?
יוסף ג'אברין: זאת גם שאלה ששאלנו אותן.
יוסף ג'אברין: יש בעיה של איך לחפש עבודה ונגישות למקומות עבודה.
יוסף ג'אברין: את הנושא הזה, איך לחפש עבודה, צריך לפתח בצורה משמעותית.
עפו אגבאריה: מה אחוז הנשים המועסקות מבין המשכילות הערביות?
חנין זועבי: 53 אחוזים.
יוסף ג'אברין: בקרב האקדמאיות יש השכלה של כמעט 50 אחוזים.
עפו אגבאריה: מה אחוזן בקרב המועסקות?
יוסף ג'אברין: כמעט 50 אחוזים.
יוסף ג'אברין: כלומר, הרוב המועסק.
ציפי חוטובלי: מה תחומי ההשכלה שלהן?
יוסף ג'אברין: רוב הנשים הערביות המועסקות הן בתחום החינוך.
ציפי חוטובלי: זה קצת מוגזם.
יוסף ג'אברין: כן, זה מטפורי.
יוסף ג'אברין: אין תחבורה ציבורית למשל בין הישובים.
עפו אגבאריה: גם בתוך הישובים אין תחבורה ציבורית.
קריאה: רק 6 אחוזים ציינו את התחבורה כסיבה לאי יציאה לעבודה.
יוסף ג'אברין: אנחנו הבנו שהן מעדיפות לעבוד קרוב לבית.
יוסף ג'אברין: אם כן, הנושא של תשתיות פיזיות הוא חשוב.