GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציפי חוטובלי: נמצאת אתנו סגנית היוהל"ן, סא"ל ליאורה רובינשטיין, בבקשה.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: חלק מהיושבות כאן היו נוכחות בפגישה האחרונה.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: אני מברכת על ההצגה של מרכזי הסיוע, אני חושבת שגם מיכל אמרה בצדק ששיתוף הפעולה שלנו עם איגוד הסיוע הוא לא חדש, הוא קיים תקופה ארוכה, ומאז שמיכל נכנסה הוא הרבה יותר אינטנסיבי.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: אני חושבת שזה חשוב.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: הוא נעשה גם עם הגופים האחרים, גם עו"ד טלילה, גם של הרשות לקידום מעמד האישה.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: אנחנו משתדלים לגעת ולשתף פעולה עם כל אחד מהגופים ולראות מה אנחנו יכולים ללמוד כארגון מכל אחד ולהביא את הערך המוסף שלנו.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: אני חושבת שהלמידה וההפריה היא הדדית במקרה הזה.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: אני רוצה לציין, שלפחות מבחינת הנתונים שמגיעים למרכז, הם לא תואמים את מה שאנחנו הצגנו.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: יש אי התאמה, בעיקר בשאלה מיהם הפוגעים.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: כפי שהצגתי בדיון הקודם, הדיווחים שלנו מתייחסים לנתון שמרבית הפוגעים הם חיילים בשירות חובה ופחות מפקדים.
סא"ל ליאורה רובינשטיין: במסגרת יחסי העבודה אנחנו נשב עם מרכזי הסיוע, נלמד את הנתונים עם הירידה לפרטים ונראה מה אנחנו יכולים לעשות בעניין.
ציפי חוטובלי: עדה פליאל-טרוסמן, בבקשה.
עדה פליאל-טרוסמן: אני ממשרד הרווחה, השירות לטיפול בנערות וצעירות.
עדה פליאל-טרוסמן: אני מברכת את כל העושים במלאכה, אבל חסר לי אספקט אחד של גוף שהוקם על-ידי משרד הרווחה ועל-ידי משרד הבריאות, באמצעות הוועדה הבין-משרדית בראשותה של מרית דנון ב-2008.
עדה פליאל-טרוסמן: הקמנו שישה מרכזים רב-תחומיים אזוריים לטיפול בנפגעות תקיפה מינית.
עדה פליאל-טרוסמן: למעשה שידרגנו שניים שהיו קטנים, אחד בראשון-לציון ואחד בחיפה, ואת המרכז לטיפול בנפגעות תקיפה מינית של משרד הבריאות בבית-חולים איכילוב.
עדה פליאל-טרוסמן: הקמנו מרכז לטיפול בנפגעות תקיפה מינית ערביות בנצרת.
עדה פליאל-טרוסמן: בבאר-שבע הרחבנו את המרכז לטיפול בנפגעות בדואיות.
עדה פליאל-טרוסמן: חמישה מרכזים מופעלים על-ידי רשויות מקומיות במשרד הרווחה, אחד על-ידי משרד הבריאות באיכילוב בתל-אביב.
עדה פליאל-טרוסמן: הם אמורים לטפל במאה נפגעות תקיפה מינית בו זמנית, הם מטפלים כבר ביותר.
עדה פליאל-טרוסמן: יש שם צוותים מקצועיים מיומנים לעילא ולעילא.
עדה פליאל-טרוסמן: אנחנו עובדים ברצף עם כל השירותים שנמצאים פה, החל ממרכזי הסיוע שמלווים ומפנים אחר כך לטיפול במרכזים, וכלה בכל הפניות לפני ואחרי, עם נציבות שירות המדינה, על-ידי גופים אחרים, לנשים שהוטרדו מינית במקומות העבודה.
עדה פליאל-טרוסמן: האספקט הזה הוא משמעותי מאוד ופותח רק בשנה האחרונה.
דוד אזולאי: בעקבות הישיבות עם ראש הממשלה.
עדה פליאל-טרוסמן: בעקבות הוועדה הבין-משרדית והשר גדעון סער, שמאוד דחף לנושא.
עדה פליאל-טרוסמן: אנחנו עדיין בשלב של יציאה למכרז לחלופת אשפוז לנפגעות תקיפה מינית.
עדה פליאל-טרוסמן: בגדול, היו שתי תוכניות בין-משרדיות שאושרו על-ידי ראש הממשלה לשעבר, מר אולמרט, בוועדה למעמד האישה.
עדה פליאל-טרוסמן: טיפול בנפגעות תקיפה מינית, תוכנית לאומית ותוכנית לטיפול בנשים ונערות במעגל הזנות.
ציפי חוטובלי: עידית לביא, מנהלת מרכז "גאות", בבקשה.
עידית לביא: מרכז "גאות" הוא מרכז למניעה ולטיפול בהטרדות מיניות במקומות העבודה.
עידית לביא: אני רוצה לחזק את הדברים שנאמרו פה על-ידי מרכזי הסיוע בצורך בבניית מדיניות הסברה במקומות העבודה, אצל מעסיקים, במערכת החינוך.
עידית לביא: אנחנו לומדים מהמערך שאנחנו עושים של הדרכות וסדנאות במקומות העבודה, שרק העלאה של מודעות נותנת איזשהו שינוי בתהליך ולמידה של מהי הטרדה מינית.
עידית לביא: אם דיברנו פה על ההבדל בין חיזור להטרדה, אלה דברים שעולים במהלך ההדרכות ושאלות שנשאלות, וחשוב לקיים את זה במהלך הסברתי נכון.
עידית לביא: סרט וכדומה הם דברים טובים, אבל זה לא ההליך האמיתי שכל עובד צריך לעבור.
עידית לביא: דיברת על ההליך המשמעתי בארגון.
עידית לביא: בהחלט אנחנו רואים שיותר ויותר נשים רוצות ללכת להליך המשמעתי.
עידית לביא: חשוב להן מקום העבודה שלהן והן רוצות שהמטריד יעבור מקומה ב' לקומה ג'.
עידית לביא: לכן אנחנו כן רואים עלייה, אבל רק כאשר נבנה את האמון במערכת, שזה בעצם חלק ממה שדיברנו לגבי הדרכות, רק אז המתלוננת תתלונן ותדע שהמערכת תעשה את המקסימום על-מנת לטפל בתלונה שלה.
עידית לביא: לגבי תלונות שווא, דיבר פה חבר הכנסת הורוביץ.
עידית לביא: זו השאלה הראשונה שנשאלת בכל הדרכה: האם יכול להיות שנשים מנצלות את החוק, הן רוצות לנקום במנהל וכו'.
עידית לביא: לכן נכון מאוד כבר בהתחלה לענות על השאלה הזאת עם סטטיסטיקה והנתונים שהוזכרו פה על-ידי מרכזי הסיוע.
עידית לביא: לגבי מקומות עבודה קטנים, אנחנו נתקלים בהרבה מקומות כאלה שאנחנו גם ממליצים למעסיק שמישהי אכן תהיה ממונה ותיתן את המענה.
עידית לביא: הרבה פעמים ברגע שיש רצון לדיבור עם מקום, גם הדבר הזה מתקיים.
עידית לביא: לגבי המשכיות לאחר הדרכות, כפי שנאמר פה, מעבר להדרכות חשובה ההמשכיות.
עידית לביא: אצלנו במרכז יש "פורום ממונות", פורום גדול מאוד שמונה כ-80 ממונות מרחבי הארץ.
עידית לביא: אנחנו מציפים אותן בידע ובמידע, הן תמיד אתנו בקשר ופעם בשבוע מתנהל דיון, משא-ומתן, עולים דברים.
עידית לביא: הרבה פעמים אנחנו גם מפנים למרכזי הסיוע במקרים שהם מעבר להטרדה מינית במקומות העבודה, כי אנחנו עוסקים רק בתחום הזה.
ציפי חוטובלי: מיכל, בפגישה המקדמית בינינו דיברת אתי על הבעיות בחוק, על זה שהחוק כרגע לא נמצא במצב אידיאלי.
ציפי חוטובלי: אשמח אם תפני את תשומת לבנו לאותן נקודות בחוק שהן לא מספיק טובות.
ציפי חוטובלי: אנחנו כאן רוצים לקדם נושאים, והדרך הטבעית שלנו היא בדרך של חקיקה.
מיכל רוזין: אגיד באופן כללי, שגם עורכת-הדין ענבל יחזקאלי-בליליוס, שהיא היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע, עובדת על העניין בשיתוף פעולה עם אורית קמיר, שבקרוב תוציא ספר על כל נושא החוק, סיכום של החוק והערות שלה לגבי תיקונים בחוק.
מיכל רוזין: ענבר, אם את רוצה לסכם.
ענבר יחזקאל-בליליוס: אנחנו יודעים שיש המון מתנגדים לחוק.
ענבר יחזקאל-בליליוס: זה חוק שעבר לפני 11 שנה, עשה מהפכה בשטח.
ענבר יחזקאל-בליליוס: עם כל הדברים שאנחנו אומרים מה קשה ומה לא עובד ויש מעט תלונות ומעט מקרים שמסתיימים בהרשעה בהליך פלילי והדברים לא אידיאלים, בכל זאת זה חוק שעשה מהפכה, וצריך לזכור לזה.
ענבר יחזקאל-בליליוס: צריך להיזהר לא לשפוך את התינוק עם המים כשאנחנו מנסים לחשוב על תיקונים, במיוחד בגלל המתנגדים לחוק שקיימים והקול שלהם נשמע היטב.
ענבר יחזקאל-בליליוס: כל אחת מעורכות הדין והנשים האחרות שהציגו, הציגו דברים שצריך כבר מחר לתקן והחוק יכול להיעשות טוב יותר.
ענבר יחזקאל-בליליוס: בין האקדמיות, דוקטוריות למשפטים שמתעסקות בחוק עצמו, יש חילוקי דעות.
ענבר יחזקאל-בליליוס: יש ניואנסים בתוך החוק מה הכי נכון לעשות כדי לשפר אותו.
ענבר יחזקאל-בליליוס: אני חושבת שצריך לקיים דיון מעמיק, כמה שיותר קרוב ודחוף, כדי לשכלל את הדברים להצעות קונקרטיות, מעבר לדברים שעלו כאן.
ענבר יחזקאל-בליליוס: אני חושבת שזה יהיה נכון יותר ואחראי יותר לעשות את זה באופן הזה.
קריאה: הרשות מתכוונת לקיים איזשהו פורום בין כל המקצועניות בתחום כדי להגיע לתיקוני חקיקה בחוק הזה.
ציפי חוטובלי: מבחינת הנתונים שנחשפו בפנינו, אין הרבה הפתעות.
ציפי חוטובלי: לצערנו אנחנו נמצאים במציאות שבה התרגלנו לזה שכל שנה כשבאים להציג את הממצאים, אנחנו נמצאים פחות או יותר באותו טווח של מודעות, חשיפה ורק מספר התלונות הולך ועולה.
ציפי חוטובלי: אבל לא הייתי אומרת שיש כאן
ציפי חוטובלי: נתון שאני הולכת להרגיש אתו יותר טוב כיושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה.
ציפי חוטובלי: הנקודה המעניינת, לדעתי, שמבחינתי לא קיבלה מספיק מענה היא איך אנחנו מייצרים דרכים אלטרנטיביות לניתוב התלונה.
ציפי חוטובלי: אני משאירה את זה כחומר למחשבה גם לכם, כמי שעורכות את הסקרים האלה, וגם לנו כוועדה, איך היינו רוצים לסייע לאותן נשים או בדרך של עיגון חוקי של הליכי משמעת או במציאת דרך שאותה ממונה גם תוכל לעזור להם להבשיל את זה לתלונה משמעתית, במיוחד לאור ההערות כאן גם של נציג התמ"ת ונציגת הרשות למעמד האישה.
ציפי חוטובלי: אני באמת חושבת שיש כאן עדיין הרבה בעיות מנהלתיות של איך התלונה עוברת בדרך אל הענשת המטריד וליצירת סביבת עבודה נקייה מהטרדות מיניות.
ציפי חוטובלי: זה מבחינתי האתגר הכי גדול שלנו, כי ברור לי לחלוטין שכאשר המחוקק חשב על הסנקציה הפלילית, לא רצינו למכור או לתמחר את הפגיעה המינית בסנקציה אזרחית שהיא כספית בלבד.
ציפי חוטובלי: מצד שני, אין ספק שסנקציה כספית היא סנקציה מרתיעה, וחשוב שגם היא תהיה מעורבת.
ציפי חוטובלי: אנחנו כאן צריכים להעביר מסר שאומר שהסנקציה הכספית היא רק סנקציה הרתעתית, היא לא חלילה באה להחליף את המסלול הפלילי או את ההליך המשמעתי.
גלי עציון: היא הרבה יותר יעילה.
ציפי חוטובלי: לגבי היעילות זה נכון, אבל עדיין הייתי רוצה שהנורמה הזאת במשפט הפלילי תישאר, ורק לתת לנשים האלה כלי יותר חזק להפעיל כוח על המעסיק שלהן או על אותו מטריד, כדי שכל החקיקה הזאת תהיה יותר אפקטיבית.
מיה צחור: הסנקציה האזרחית היא סנקציה מבורכת, היא לא סנקציה שהיא פחותה מהסנקציה המשטרתית.
מיה צחור: היא קלה ליישום, יש בה יותר שליטה, התיק לא נסגר, התיק יכול להסתיים בגישור.
מיה צחור: יש בה הרבה יתרונות לעובדת.
מיה צחור: דווקא כשאת מדברת על פתרונות אלטרנטיביים, הם מצויים בחוק, רק צריך יותר להשתמש בהם, וגם לא לזרוק אותנו מייד להגיש תלונה במשטרה.
מיה צחור: כשאני מגישה תביעות אזרחיות, תמיד שואלים אותי למה לא הגשתי תלונה במשטרה, סימן שזה לא רציני.
מיה צחור: אני חושבת שזאת אופציה מאוד טובה, ולא צריך לזלזל בה.
ציפי חוטובלי: אני מקבלת מה שאתן אומרות.
ציפי חוטובלי: בהחלט נחשוב ונראה איך אנחנו מקדמות גם את ההליכים האלטרנטיביים.
ציפי חוטובלי: תודה רבה לכל מי שהשתתפה בדיון.
ציפי חוטובלי: אין ספק שזה רק דיון אחד מסדרת דיונים בנושא הזה של הטרדות מיניות.
ציפי חוטובלי: הנושא הזה הוא בלי ספק רחב יותר ממה שהצלחנו להקיף בישיבה הזאת.
ציפי חוטובלי: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה.
ציפי חוטובלי: הנושא שעל סדר היום הוא הדיווח השנתי של הרשות לקידום מעמד האישה.
ציפי חוטובלי: ביום שאנחנו נרגיש שההתקדמות מביאה אותנו למצב בו נזדקק לדוחות האלה נהייה במצב אידיאלי.
ציפי חוטובלי: כרגע אנחנו רחוקים משם.
ציפי חוטובלי: נתחיל עם מרי חדייר שתציג לנו את המצגת של הרשות לקידום מעמד האישה.
ציפי חוטובלי: יש לנו פה סדרת דוברות, מאוד מרשימה, הייתי רוצה לתת לכולן את זכות הדיבור.
מרי חדייר: בוקר טוב לכולם.
מרי חדייר: חלק מהחברות הנוכחות היום הן חברות שותפות שלנו, אלו קשרים מתוקף עבודתנו במשך שנים.
מרי חדייר: בחרתי לפתוח בנימה אופטימית.
מרי חדייר: למרות שאנחנו עדיין לא הגענו להישגים המקווים, בכל זאת אתן לכם ברקע מספר ציוני דרך מאוד מאוד משמעותיים בנושא קידום מעמד האישה בישראל.
מרי חדייר: בנימה אופטימית זו נתחיל במצגת.
מרי חדייר: בשנת 1975, ארגון האומות המאוחדות ביקש לראשונה מכל הארגונים החברים, מכל העולם, להגיש תמונת מצב בנושא הנשים.
מרי חדייר: ישראל בהיותה ארץ חברה בארגון האומות המאוחדות התבקשה גם כן.
מרי חדייר: ראש הממשלה דאז יצחק רבין, מינה וועדה בראשותה של חברת הכנסת דאז אורה נמיר.
מרי חדייר: העבודתה של אותה ועדה משמשת עד היום תשתית לכל נושא קידום מעמד האישה.
מרי חדייר: הוועדה בחנה את כל הנושאים הקשורים למעמד האישה בתחומי: חינוך, בריאות, אלימות במשפחה ונושאים האחרים.
מרי חדייר: בשנת 1978 הוועדה הגישה את המלצות שלה לראש הממשלה שהיה בזמנו, מנחם בגין.
מרי חדייר: אני מבקשת לומר באופן מיוחד שכבר אז הייתה ראיה נכונה בתחום.
מרי חדייר: ההמלצה העיקרית של ועדת נמיר הייתה להקים רשות ממלכתית לקידום מעמד האישה.
מרי חדייר: הממשלות שבאו לאחר מכן בחרו לעכב את זה, הן בחרו למנות יועצת לראשי הערים בנושא קידום מעמד האישה.
מרי חדייר: ראש הממשלה הרי פועל בסביבה של יועצים בתחומים רבים כמו כלכלה, בטחון והם הוסיפו לרשימת היועצים גם הפונקציה של יועצת לקידום מעמד האישה לראש הממשלה.
מרי חדייר: ציון דרך נוסף וחשוב, הרשות לקידום מעמד האישה קיימת היום, וזה נראה מאוד טבעי.
מרי חדייר: אבל דעו לכם שהוועדה הזאת הוקמה רק בשנת 1992.
מרי חדייר: הוועדה הכניסה תכנים חשובים בנושא קידום מעמד האישה, קידום חקיקה מגדרית ובמיוחד ניתן לראות שזה חוצי קווים מפלגתיים.
מרי חדייר: אפשר לראות את לימור לבנת, נעמי חזן ועוד.
מרי חדייר: אנחנו עדים לממד נוסף והוא שיתוף של חברי כנסת בנושא של קידום מעמד האישה.
מרי חדייר: אותה וועדה הובילה בחוק את הקמת הרשות לקידום מעמד האישה.
מרי חדייר: את החקיקה יזמה פרופסור נעמי חזן, וכאילו כדי לסגור את המעגל מכהנת היום פרופסור נעמי חזן יושבת ראש הוועדה המייעצת של הרשות לקידום מעמד האישה.
מרי חדייר: בזמנו הייתה הכוונה הייתה להעביר הצעת חוק פרטית, אני כבר הייתי אז בתפקיד אחרי שורה של תפקידים בכירים שביצעתי, אני ניהלתי את הנושא של פינוי סיני במשרד ראש הממשלה, הייתי אז בחורה מאוד צעירה בתפקיד מאוד מכריע ומשם אמרו לי שצריכים כמוני כדי לקדם את הנושא הזה.
מרי חדייר: בשנת 1998, לקחתי את הצעת החוק הפרטית והפכתי אותה להצעת חוק ממשלתית, וכך קמה כחלק מבמשרד ראש הממשלה, בהמלצה שלי כדי שיהיה לנו כוח, הרשות לא קמה במשרד הרווחה והיו לי ויכוחים מרים עם משרד הרווחה כי הם ראו שזה יהיה נכון שזה יוקם אצלם.
מרי חדייר: אמרתי, לא ברווחה אנחנו רוצות משהו אחר.
מרי חדייר: אכן הרשות קמה בשנת 1998.
מרי חדייר: אפשר לראות שלקח עשרים שנה מאז 1978 כדי להקים את הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה.
מרי חדייר: אציין פרט מעניין והוא שהרשות קמה בכוהנתו הראשונה של ראש הממשלה שלנו, בנימין נתניהו.
מרי חדייר: אציין שגם בכהונה הנוכחית הוא נקט במהלך נוסף של מינוי סגנית שר לענייני מעמד האישה, חברת הכנסת סגנית השר גילה גמליאל.
מרי חדייר: לדעת כולנו כל העוסקות בנושא ולא רק ברשות לקידום מעמד האישה זה שדרוג משמעותי לטובת הנושא.
מרי חדייר: אנחנו חושבות שההליך כעת יהיה הקמת משרד בנושא מעמד האישה עם סמכויות מיוחדות כמו לכל משרד ממשלתי.
מרי חדייר: בהזדמנות זו אני רוצה לברך את סגנית השר הגברת גילה גמליאל, אני מכירה אותה ואני חושבת שזה מינוי ראוי.
מרי חדייר: סגנית השר כיהנה בתפקידים משמעותיים: יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת, במשרד החקלאות.
מרי חדייר: אני מתרשמת שיש לה ראיה ממלכתית לנושא, מעוף ויוזמות ויש לה כישורים ברוכים ואני בטוחה שזה לא רק שדרוג אלא גם יתרום לקידום מעמד האישה בישראל.
ציפי חוטובלי: הישיבה הזאת היא בעצם התחלה של שיתוף פעולה מאוד משמעותי בין הוועדה הזאת לרשות.
מרי חדייר: תמיד.
מרי חדייר: רציתי באמת להודות לך שאת ממשיכה את המסורת, אני חושבת שמאז הקמת הועדה, שיתוף הפעולה פורה, ותמיד הוא יתקיים.
מרי חדייר: לדעתי כך צריך לעבוד, ריכוז משותף של כל המשאבים, של כל הגופים כדי לקדם את מעמד האישה.
מרי חדייר: עד שנת 1998 פעלה הרשות מכוח החוק לקידום מעמד האישה.
מרי חדייר: בשנת 2005 הבינה הוועדה לקידום מעמד האישה, וגם על פי בקשתי, שיש לעבות את הגוף הזה שפועל ולתת לו סמכויות.
מרי חדייר: ואכן אנחנו רואים שהוקנו לנו סמכויות במספר חוקים: בחוק זכויות האישה יש שני סעיפים רלוונטיים לרשות - ייצוג הולם לגיבוש מדיניות לאומית, הסעיף הנוסף הוא החובה שלנו להכין חוות דעת מגדריות.
מרי חדייר: מבחינתנו אלו דברים מאוד חשובים.
מרי חדייר: בחוק הרשויות המקומיות בתיקון משנת 2008 ניתנו לנו סמכויות נוספות.
מרי חדייר: מוטל עלינו הכשרת היועצות, קבלת הדיווחים, קבלת המינויים.
מרי חדייר: אני אפרט בהמשך את כל הפעילות בתחום.
מרי חדייר: בהזדמנות זו, אני מבקשת לומר גם תודה ליועצת המשפטית של הרשות שהציעה לנו להעביר את החוק החשוב הזה יחד עם חברת הכנסת נאדיה חילו.
מרי חדייר: ישנם חוקים נוספים שהם מאוד משמעותיים והם : חוק לתיקון פקודת הסטטיסטיקה, החוק הזה הוא מיוחד והוא מהווה מבחינתנו תשתית ראשונה לנושא מעמד האישה, ללא נתונים לא נוכל להוכיח הרבה דברים.
מרי חדייר: בעניין הזה היו לי ויכוחים רבים ובסופו הגענו לפשרה, שהסטטיסטיקן הראשי בעת פרסום הנתונים מחויב בפילוח מגדרי.
מרי חדייר: אני כרשות הוספתי עוד ממד נוסף והוא שהפילוח המגדרי לא יחול רק על הסטטיסטיקן הראשי אלא שכל הגופים הממשלתיים שמפיקים נתונים יחויבו בפילוח מגדרי.
מרי חדייר: יש גם את חוק שירות המדינה , תיקון משנת 2005, שאומר שעבודת שירות נציבות המדינה בתחום מעמד האישה חייבת להיות מתואמת ותוך כדי התייעצות.
ציפי חוטובלי: מה התקציב?
מרי חדייר: היעדים המרכזים של הרשות לשנת 2008, קידום ויזום ויישום חקיקה, ייצוג הולם.
מרי חדייר: אתן ודאי יודעות שישנה חקיקה אינטנסיבית בתחום הזה ואני ארחיב על כך בהמשך.
מרי חדייר: קידום נשים במגזר הלא יהודי, יישום החלטות ממשלה למגזרים הבדואים, צ'רקסים ודרוזים בצפון, בישובים ספציפיים, ויש על כך הרבה טענות, בתחום הזה אנחנו רק מיישמות את החלטות הממשלה.
מרי חדייר: במגזר הערבי יש לנו שתי עובדות שצרפנו, עורכות דין, אימת שילדה לאחרונה ומגיע לה מזל טוב ויש לנו את סו שנמצאת כאן, הן עוסקות לא רק בנושא של המגזר אלא מסייעות לרשות.
מרי חדייר: יש מגזרים נוספים וצריך לתת את הדעת על כל המגזרים.
מרי חדייר: אני מציינת שוב שהדיווח הוא על פעילות שהתבצעה, וכמובן אנחנו נפיק את הלקחים ונתקדם.
מרי חדייר: לגבי מניעת אלימות נגד נשים, הפעילות האינטנסיבית מתקיימת מסביב לחודש נובמבר.
מרי חדייר: פעילות בנושא המאבק בסחר בנשים, ומטבע הדברים הרשות מתעסקת בנושא סחר בנשים ולא בכל נושא הסחר בבני אדם.
מרי חדייר: אנחנו מתמקדים בהעלאת המודעות הציבורית בנושא.
מרי חדייר: יש לנו יישום של שתי תכניות נוספות, אלו שתי תכניות שהובילה מרית דנון, תכניות ייחודיות ותודות לה על כך.
מרי חדייר: מרית דנון סיימה את עבודתה בחודש יוני ואני ממלאת מקום, ומכאן אני רוצה לומר לה תודה על שיתוף הפעולה ועל העבודה המשותפת עם כל הצוות.
מרי חדייר: אני כרגע לא אתייחס לשתי התכניות האלה מאחר ונקבע דיון מיוחד בשבוע הבא.
מרי חדייר: אנחנו כרשות מעורבים בכל תהליכי החקיקה בכל הוועדות של הכנסת ובמיוחד בוועדה הזאת.
מרי חדייר: כפי שאמרתי בחובת פרסום הנתונים המגדריים הרשות פעלה רבות כדי להוסיף סעיף נוסף שיחייב את כל הגופים הממשלתיים שמפרסמים נתונים לפרסם גם נתונים בפילוח מגדרי.
מרי חדייר: אני מבקשת לתת דוגמה שתמחיש עד כמה קשה לעבוד במערכת שלנו, בנושא של פקודת הסטטיסטיקה, כאמור הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה היא בתחום אחריותו של ראש הממשלה, אנחנו כרשות גם תחת ראש הממשלה.
מרי חדייר: היו בינינו קונפליקטים והסטטיסטיקן הראשי בא למנהל הכללי של המשרד וטען שאינו יכול לבצע את העבודה והיא דורשת תקציב, אני כנגד בקשתי לדעת למה זה בלתי אפשרי וביקשתי למצוא את עמק השווה, אנחנו כן מגישים את חוות הדעת המקצועיות שלנו.
מרי חדייר: הסיכום היה שאנחנו נציין שמדובר בחוות דעת של הרשות וזה לא מחייב את המשרד.
מרי חדייר: אנחנו בכל זאת טענו שאם ישנה רשות היא צריכה לומר את דברה.
מרי חדייר: יש אומנם דברים מורכבים אבל הם ניתנים לפתרון.
מרי חדייר: יש לנו את חוק עידוד מקומות עבודה, שהתחיל בהקמת קרן, הייתה התנגדות במשרד שלנו, אנחנו הובלנו לתיקונים המשמעותיים ביותר כשהמטרה העיקרית היא לאפשר שילובם של נשים במקומות עבודה, ולשלב את הקריירה עם המשפחה.
מרי חדייר: גם לגברים.
מרי חדייר: אנחנו מתכוונים למתן הזדמנות שוויונית, וזה בוודאי לא יקרה בחודשים הקרובים אבל התהליך מתחיל.
מיכל רוזין: לדעתי חשוב יותר להתאים מקומות עבודה, חשוב להתאים את שעות העבודה למשפחות.
מרי חדייר: הכוונה היא, שמקומות העבודה צריכים להוכיח לנו שהם מתחשבים בשעות העבודה ושהם יקיימו את הישיבות לא בשעות מאוחרות.
שלמה מולה: את יכולה בבקשה בהזדמנות, לומר לנו מה דעתכם בנושא חוק המטפלות.
מרי חדייר: אני כרגע מדווחת על שנת 2008.
מרי חדייר: הופעתי כאן בוועדה וביקשתי מיושבת ראש הוועדה להחיל את הרציפות שהייתה בהצעת החוק הקודמת.
מרי חדייר: את זה עשיתי ובקשתי.
מרי חדייר: זו התגובה המקצועית ביותר שלנו, אנחנו חושבות שצריך להחיל את הרציפות.
מרי חדייר: מתוקף תפקידנו אנחנו גם מכינות את חוות הדעת המקצועיות.
מיכל רוזין: הנקודה של משרות אם, נראה לך שמתייחסים לכך?
מיכל רוזין: כפי שאני יודעת מתייחסים לזה רק במגזר הממשלתי.
מרי חדייר: אני יודעת שהרבה חברות הייטק כן.
מרי חדייר: אנחנו הקמנו ועדה בינתחומית בנושא, הוועדה שהנציב ביקש שנקים, אנחנו רצינו לבחון את שירות המדינה, אבל לא יאומן שדווקא חברות הייטק הן הרבה יותר מתקדמות, יש להם חזרה מדורגת לעבודה אחרי הלידה.
מרי חדייר: אנחנו לומדים את הנושא ואנחנו נגיש המלצות.
מרי חדייר: אם תרצו אנחנו נציג את ההמלצות בפני הועדה.
מרי חדייר: אנחנו בשלבים הסופיים של שמיעת העדויות כדי ללמוד את הנושא, כשנגבש את ההמלצות נשמח להשיג אותן בפניכם.
מרי חדייר: מסרתי לכם כבר את הקונפליקטים בנושא של חובת הפרסום המגדריות, לפעמים ולמרות מצאנו את האיזון המתאים.
מרי חדייר: תקציב הרשות לשנת 2008 מורכב ממספר סעיפים.
מרי חדייר: 1,388 מיליון זה הוצאות קבועות, שכר, שכר עובדים, הוצאות נלוות, טלפונים וכדומה.
מרי חדייר: הפעלת שתי לשכות, אחת בתל אביב ואחת בירושלים.
מרי חדייר: מה שרלוונטי לנו בדוח הפעילות בסכום של 2,554 מיליון, זה כלום אבל זו עם התוספת של 1 מיליון של העודפים שלצערנו השנה אין לנו.
מרי חדייר: כפי שאתם רואים, התקציב הוא 34 מיליון, אבל זו לא התמונה האמיתית.
מרי חדייר: התקציב מורכב ממספר סעיפים.
מרי חדייר: סעיף אחד, הוא כפי שצוין אלו ההוצאות הקבועות.
מרי חדייר: תקציב לפעילות הרשות עמד בבסיס התקציב על 1,544 מיליון אבל מאחר והיו עודפים במשרד ראש הממשלה לקראת סוף השנה ואנחנו מצטיינים בקחת את הכסף ולנצלו בזמן קצר, לכן העבירו לנו לקראת סוף השנה מיליון שקל.
מרי חדייר: אני חושבת שאנחנו זקוקות לעזרתכן כאן בכנסת, הפעילות אינטנסיבית אבל אם היה לנו תקציב גדול יותר היינו עושות הרבה יותר.
מרי חדייר: יש לנו עוד מיליון בנושא של יישום החלטת הממשלה.
מרי חדייר: כפי שאמרתי, אני רוצה להתמקד בתקציב הפעילות בשנת 2008.
מרי חדייר: התקציב עמד בשנת 2008 על סך של 2,554 מיליון.
מרי חדייר: אני אתן סקירה קצרה לגבי תחומי הפעילות של הרשות בתחום אלימות נגד נשים.
מרי חדייר: יש לנו בדרך כלל פעילות אינטנסיבית בנושא סביב 5 בנובמבר שהוא היום הבינלאומי לציון המאבק באלימות נגד נשים.
מרי חדייר: אנחנו בדרך כלל מקיימות הערכות מוקדמת בסיוע של כל הגורמים, הממשלתיים והאחרים כדי לקבוע את הנושא של השנה.
מרי חדייר: בשנת 2008 מצאנו לנכון, בעקבות המלצות של משרדים שונים והרווחה, ישנם כ- 70 מרכזים שפזורים ברחבי הארץ ואני חושבת שצריך ליידע יותר את הציבור לגבי מתן טיפול על ידי המדינה, טיפול יעיל.
מרי חדייר: קמפיין ההסברה והכותרת שלו "אפשר לצאת ממעגל האלימות בלי לשבור את מעגל החיים" לעודד אנשים לפנות.
מרי חדייר: צריך לעשות פעילות אינטנסיבית בתחום.
מרי חדייר: אנחנו כמובן צמודים לחומרי הסברה ויש לנו את המידעון שכולל את כל הקווים והארגונים, אני תמיד מזכירה שהמשרדים הממשלתיים והלא ממשלתיים אבל תמיד זה כולל את כולם.
מרי חדייר: אנחנו מפרסים את הקווים החמים שנותנים שירות בשפות האמהרית, רוסית, עברית וערבית.
מיכל רוזין: בלי צרפתית?
מרי חדייר: עדיין לא, אבל בעזרתך אני אעשה את זה.
מרי חדייר: בתחום הזה משרד הקליטה היה מעורב מאוד וגם את כחברה מייעצת בוועדה שלנו וגם כממונה, והאישיות המיוחדת שלך, בהמלצתך ובמימונך תרגמת את החוברת לשפות נוספות עבור מגזר העולים החדש וזה גם בצרפתית.
מרי חדייר: זה היה באמת החידוש ותודה על ההערה שלך.
מרי חדייר: אנחנו מקיימים גם סדנאות להגנה עצמית שנערכות בשיתוף עם משרד הרווחה וממשלת ישראל.
מרי חדייר: אלו סדנאות מאוד מעניינות, ואני חושבת שהיה צריך להכניס אותן למערכת החינוך.
מרי חדייר: להעביר אותן גם לגברים וגם לתלמידים.
מרי חדייר: לאור הגל הגועש של האלימות אני חושב שזה הכרחי אבל אנחנו ברשות עם משאבים מאוד מצומצמים ולכן בחרנו להתמקד רק בפלח של נשים שסובלות מאלימות ולהקנות להן כלים.
מרי חדייר: בסדנאות השתתפו כ- 150 נשים.
מרי חדייר: אנחנו נמשיך את הפעילות, היא מבורכת.
מרי חדייר: ערכנו מבצע הסברה ליוצאי אתיופיה, המבצע כלל פרסומים בקמפיין בכלי התקשורת: רדיו, טלוויזיה.
מרי חדייר: קיימנו גם ימי עיון באמהרית מתוך הבנה שיש לפנות למגזר הזה בשפת האם שלו.
מרי חדייר: אנחנו נמשיך בפעילויות האלה גם במהלך שנת 2009.
מרי חדייר: מניעת הטרדה מינית, זה תחום חשוב לרשות.
מרי חדייר: הרשות קמה בשנת 1998, וגם החוק הזה נחקק בשנת 1998 ומאז אנחנו מנסות ליישום ולקדם אותו בשטח.
מרי חדייר: הוא חוק מאוד מיוחד כי מרבית החוקים לייצוג הולם חלים רק על המגזר הציבורי.
מרי חדייר: החוק הזה חל על כל מעביד.
מרי חדייר: אנחנו התמקדנו בחובות שמוטלות על המעביד ומשם פעלנו.
מרי חדייר: על המעביד חובה לתלות את התקנון, למרות שזה לא הדבר העיקרי, אנחנו החלטנו להפיק תקנון מותאם לצרכים של המעבידים.
מרי חדייר: החוק גם מחייב מינוי אחראי, ואנחנו ממשיכים ביידוע.
מרי חדייר: למרות שהחוק הוא משנת 1998 אנחנו ממשיכים ליידע את המעבידים לגבי כלל חובתם שכוללת גם מינוי אחראי, ןהקמנו ברשות מאגר נרחב של אחראיות.
מרי חדייר: המאגר כולל אחראים מהמגזר הפרטי - 880 מינוים, בתנועת הקיבוצים יש לנו – 120, ברשויות המקומיות 170 מתוך 253, ברשות החברות הממשלתיות – רק 48 וכאן צריך לציין שהייתה הפרטה ברבות מהחברות הממשלתיות, פעם היו 250 והיום יש כ- 100 חברות בבעלות מלאה של הממשלה.
מרי חדייר: על המעסיק קיימת חובה לקיים פעולות הסברה לעובדים בתחום הזה.
מרי חדייר: הרשות הכינה מאגר גופים מומחים והוא מופיע באתר האינטרנט שלנו.
מרי חדייר: ואנחנו עושים רבות לסייע ליישום החקיקה.
מרי חדייר: בשנה שעברה התחלנו בגיבוש העקרונות להכנת ערכת הסברה וכנראה נפיץ אותה לקראת סוף השנה.
מרי חדייר: אני אשאיר את זה לדיווח בשנה הבאה.
מרי חדייר: התקיימו קורסים בשיתוף השלטון המקומי גם עם הקיבוצים .
מרי חדייר: באחריות שלהם.
מרי חדייר: כידוע התחום המוניציפאלי רחב מאוד, וכפי שציינתי קודם כל הנושא של ייצוג הולם חל גם עליהם, אבל לצערנו הנושא של ייצוג הולם אינו מיישום למרות שאנחנו פונים לראשי ערים.
מרי חדייר: וזאת הסיבה שביקשתי את הפילוח המגדרי, זאת אומרת שהרשויות המקומיות כשהן מפרסמות נתונים הן צריכות להתייחס לעניין כדי שנוכל לבחון ולבדוק את הנושא.
מרי חדייר: בשנת 2008 התמקדנו יותר בתיקון חוק היועצות, שנחקק בשנת 2000.
מרי חדייר: בשנה שעברה נצבר מספיק ניסיון כדי להצביע על לקונות בחקיקה.
מרי חדייר: הכנסנו בסיועה של חברת הכנסת נאדיה חילו, אני חייבת להודות כאן לסיוע שקיבלנו מתמי סלע היועצת המשפטית שלכם כאן בוועדה על עבודתה המצוינת.
מרי חדייר: אני אתן סקירה קצרה על מה שנעשה בתחום היועצות, אנחנו הקמנו את המאגר של היועצות.
מרי חדייר: כל המינויים עוברים אלינו ויש לנו נתונים והם מעובדים לצורך בניית תכנית עבודה מיוחדת ליועצות.
מרי חדייר: אני חייבת לציין שהיועצות הן זרוע הביצוע של הרשות שבאמצעותן עבודת המטה של הרשות מגיעה לכל אישה ואישה בישראל.
מרי חדייר: ליועצות יש כפל מוכפל של תפקידים, הן עוסקות בעבודה מול עובדות הרשות וגם עושות פעילות לאזרחיות החיות בתחום הרשות.
מיכל רוזין: בשקף הקודם נאמר שמתוך 253 רשויות רק ב- 170 מינו יועצות, למה הם לא עושים את מה שעושים בשירות המדינה?
מרי חדייר: בשירות המדינה יש מערך מאוד מובנה, ואמרתי את זה בישיבה הקודמת, זה המודל, אתן לא כל כך מטפלות, אתן גובות עדויות ואתן מעבירות אותן לטיפול.
מרי חדייר: הממונה יכולה.
מרי חדייר: ברשויות המקומיות זה לא קיים כי אין להן מערך ולא נכון לעשות את זה שם.
מרי חדייר: לכן אנחנו חושבים שצריכה להיות הפרדה בין התפקיד ממונה לקידום נשים.
מיכל רוזין: הם עוברים על החוק.
מרי חדייר: בוודאי שעוברים, אני גם אדבר על הייצוג ההולם ששם גם גופים ממשלתיים עוברים על החוק.
מיכל רוזין: הבעיה שלי היא, איפה אמצעי האכיפה שלכם כרשות?
מרי חדייר: אני רוצה להגיד משהו מאוד חשוב, בחוק הזה אין לנו סמכות אכיפה.
מרי חדייר: מי שאחראי על האכיפה הוא משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה בנושא של התקנונים בלבד וגם משרד הפנים.
מרי חדייר: אנחנו ברמה של העלאת המודעות הציבורית ואנחנו מסייעים להטמיע את החוק.
מרי חדייר: הלוואי שהייתה לנו אכיפה, ובשמחה.
מרי חדייר: אולי זה רעיון להכניס תיקונים.
מרי חדייר: דיברנו שאולי נקים פורום יחד עם מיכל רוזין כדי לקדם תיקוני חקיקה .