GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: כבוד יושב ראש הכנסת, כבוד השר, אורחים ואורחות נכבדים, למונח תרבות אין הגדרה אחת.
אורית זוארץ: ניתן לראות תרבות כמערכת משמעויות, תכנים, ערכים, אמונות, רעיונות, דפוסי התנהגות אשר באמצעותם בני אדם חווים משמעות ומבטאים משמעות באשר למתרחש בחייהם ובעולם בו הם חיים.
אורית זוארץ: עולם התוכן התרבותי מנחה את התנהגות הפרט והתנהגות הקבוצה אליה הוא משתייך, זו יכולה להיות קבוצה אתנית, דתית, חברתית, גיאוגרפית.
אורית זוארץ: התרבות כוללת בתוכה את מחשבותינו, את אופן פעולותינו והדברים הנמצאים בבעלותנו.
אורית זוארץ: גבולות העולם האינטלקטואלי, הרגשי, המוסרי, שבו חיים בני האדם בחברה מסוימת מהווים את גבולות התרבות.
אורית זוארץ: במפגש בין תרבויות שונות חוסר ההיכרות עם התרבות של האחר עשוי לגרום לאי הבנות שתוצאותיהן קשות.
אורית זוארץ: מציאות המוכרת לנו בעולם העסקי כלכלי, שם מקפידים ללמוד את אורחות החיים והתרבות של השותפים הפוטנציאליים, גם בעולם החברתי ובמאבק בסחר בבני אדם בכלל וסחר בנשים בפרט, היעדר ההיכרות עם תרבות הזולת עשוי להביא לתוצאות הרות גורל, למשל כישלון בניהול הליך משפטי למיצוי זכויות, תכניות שיקום וטיפול בלתי מותאמות לצרכי הקרבן, סבל מיותר שעלול להיגרם לקרבנות ולנפגעי עברה, ומאידך תחושת תסכול לאנשי המקצוע, לאנשי המקצוע הרבים שיושבים איתנו כאן היום.
אורית זוארץ: אי הבנות אלה נובעות במרבית המקרים מההבדלים הבין תרבותיים הבסיסיים שבאים לידי ביטוי בפרשנות שונה למגוון התנהגויות ומאפיינים תרבותיים, ביניהם תפיסות בסיסיות ביחס הפרט לקבוצה, כבוד, בושה, שפת גוף, הבעות פנים, תנועות גוף, סימנים לא מילוליים, תקשורת עקיפה ורמיזה, באופן כללי קבלות פנים, גינונים, סוגיות מהותיות למקרה שלנו, יחסים בין המינים, מה מותר, מה אסור, בציבור, במערכת יחסים בין בני זוג, היחס לסמכות, היחסים ההיררכיים, עם המעביד, עם נציגי הרשויות.
אורית זוארץ: אי הכרת הקודים התרבותיים עשוי לטלטל את הפרט כמו רעש אדמה ולהותיר אותו או אותה בתחושה של חוסר סדר וכאוס בעולמו.
אורית זוארץ: לכן, לתפיסתי, כשירות תרבותית מהווה גשר בין אנשים מתרבויות שונות ומסייעת לפתח יכולות להבנה, לפענוח התנהגות ולתקשורת טובה ואפקטיבית יותר.
אורית זוארץ: בעולם הגלובלי הולכת ומתגברת תופעת ההגירה והתנועה בין מדינות ויבשות, בחיפוש ובכמיהה לשינוי מציאות חיים, להיטיב ולשפר את היכולת הכלכלית.
אורית זוארץ: תופעות גלובליות אלה הולידו בצידן עולם שלם מקביל, חשוך ואפל, מכונה משומנת שמגלגלת מיליונים ומנגנונים לניצול, עושק וסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט, אותם מיליוני מהגרים ומהגרות.
אורית זוארץ: העבריינים השפלים מנצלים את הפערים בשפה, את השוני התרבותי, התלות, חוסר האונים, על מנת להפר את זכויות האדם שלהם, לנצל אותם, לעשוק אותם, לאנוס אותם, ובמקרים רבים לסחור בהם על מנת להגדיל את רווחיהם על גבם.
אורית זוארץ: זו היא העבדות המודרנית 2012.
אורית זוארץ: בישראל, על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש מעל 50,000 מבקשי מקלט, יש מעל 70,000 מהגרי עבודה שנמצאים בישראל כחוק, יש מעל 14,000 מהגרי עבודה שאשרת עבודתם פגה אך הם נשארו בישראל.
אורית זוארץ: אוכלוסייה זו מגיעה לישראל מכל קצוות תבל, כל אחד ועולם התוכן שלו, הדתי, החברתי, התרבותי, בשאיפה להיטיב את מצבו נוצרת התלות החושפת את הפרט במקרים רבים לניצול.
אורית זוארץ: בעשור האחרון מדינת ישראל התגייסה באופן מלא למאבק נחוש ובלתי מתפשר למיגור תופעת הסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט.
אורית זוארץ: רק לפני חודש הועלתה ישראל בדירוג האשראי לסיוע האמריקאי מול מחלקת המדינה למקום הראשון לצידן של מדינות שנאבקות בנחישות בתופעות הבזויות הללו.
אורית זוארץ: כל זה בזכותכם, בזכותכן, התגייסותכם, עבודתכם המאומצת, הנחישות שלכם לפעול בכל זירה על מנת למצות את הדין עם העבריינים השפלים מחד ולסייע לקרבנות להשתקם מאידך.
אורית זוארץ: מדינת ישראל היא בין המדינות הבודדות שחוקקה את החוק לאיסור סחר בבני אדם, סחר באיברים, בין המדינות הבודדות שאוסרת על פרסום מודעות שמציעות שירותי זנות, בין המדינות הבודדות שהעבירה בשלב הראשוני את החוק לאיסור צריכת שירותי זנות וכולנו יודעים שמרבית תופעות סחר בבני אדם בעולם הם למטרות זנות.
אורית זוארץ: מדינת ישראל היא מהמדינות הבודדות בעולם שיש בהן מקלט לקרבנות סחר גברים ונשים במימון מלא של המדינה, מבלי לחייב את הקרבן או להתנות את השיקום במתן עדות.
אורית זוארץ: עבודת הצוות הבין משרדי ושיתוף הפעולה המלא והמיוחד שנבנה עם הארגונים, ורבים מכם נמצאים כאן היום, הארגונים החברתיים, לקיחת אחריות כוללת, הובילו אותנו להישג זה.
אורית זוארץ: יחד עם זאת אל לנו לנוח על זרי דפנה, המלאכה עוד מרובה, המציאות קשה יותר מכל דמיון, התחכום של הגורמים העבריינים משתכלל כל הזמן, חזית אחת טופלה ומנגד נפתחת חזית חדשה.
אורית זוארץ: מדי יום מגיעים לגבולותינו אלפי מבקשי מקלט ומהגרים, ביניהם לא מעט קרבנות מחנות עינויים, החזקה בתנאי עבדות, אונס, פגיעה מינית, ניצול מיני מסחרי, בדרך לכאן.
אורית זוארץ: אמנם העברה לא נעברה בגבולותינו, אולם אמות המידה המוסריות והערכיות שלנו מחייבות אותנו כמדינה דמוקרטית, ערכית, מוסרית ויהודית לתת מענה לאותם אלפי נשים וילדים ולדאוג שמציאות חייהם לא תהפוך אותם לקרבנות.
אורית זוארץ: לשם כך חובה עלינו להמשיך ללמוד, להתפתח, להכיר מקרוב את עולם תוכנם, תרבותם והמאפיינים הייחודיים של הבאים בקרבנו, על מנת לממש הלכה למעשה את עולמנו הערכי והמוסרי ומחויבותנו כבני אנוש.
אורית זוארץ: אני מתכבדת להזמין את כבוד יושב ראש הכנסת, מר ראובן (רובי) ריבלין, לשאת את דברו.
ראובן ריבלין: אדוני שר המשפטים, פרופ' יעקב נאמן, הוד מעלתם שגריר הפיליפינים בישראל ג'נרוסו קאלונג' ושגריר נפאל בישראל פרחלאד קומר פראסאי, יושבת ראש ועדת המשנה, באמת חברת כנסת נמרצת, ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, שבחודש הזה זו הפעם השנייה שאנחנו משתתפים בכנס בראשותך, חבר הכנסת בן סימון, גיל שיינר, עורכת דין רחל גרשוני, קייסי גונן, נציגי שגרירויות איטליה, צרפת, נפאל, הפיליפינים והאיחוד האירופאי, רעיית השגריר הבריטי, מורותיי, מוריי ורבותיי, מכובדיי כולם.
ראובן ריבלין: במשך שנים רבות היינו משוכנעים שהעבדות הפכה לעניין שהוא בבחינת נחלת ההיסטוריה, חשבנו שהיא מוגרה, מוגרה התופעה הנוראה הזו במסגרתה סוחרים בבני אדם כמו בחיי בהמות, כמו במוצר מדף הנתון לשימושנו ולניצולנו, אלא שבעשורים האחרונים, עם התעוררות המודעות בדבר התופעה האיומה הזו של סחר בבני אדם, מודעות שהתעוררה במידה רבה בזכותם של ארגונים לא ממשלתיים, לאומיים ובינלאומיים, שהתריעו על התופעה, נחרדנו לגלות שהתופעה חיה ובועטת.
ראובן ריבלין: היכן שלא נביט נמצא מקרים קשים ואיומים של סחר בבני אדם, לעתים אלה הורים, אללי, הסוחרים בילדיהם, פעמים רבות אלה נשים העוברות מסוחר לסוחר לצורך ניצול משפיל של גופן ומיניותן, לעתים מדובר בקרבנות שנמכרים לצורך גופם, לצורך אבריהם, וכבר שמענו סיפורים מזעזעים על פליטים מאפריקה המותקפים בידי סוחרי האיברים בחצי האי סיני.
ראובן ריבלין: בד בבד עם התעוררות המודעות נקטה הכנסת וגם הממשלה, אדוני השר, בכמה מהלכים כדי לאתר את התופעה ולנסות לצמצמה במידת האפשר.
ראובן ריבלין: בשנת 2006 נחקק חוק מקיף הנוגע לאיסור סחר בבני אדם.
ראובן ריבלין: גם הממשלה הקימה צוותים לטיפול בנושא, בין היתר את יחידת התיאום למאבק בסחר בבני אדם שפועלת בתוך משרד המשפטים.
ראובן ריבלין: לפני כחודש פורסם הדוח השנתי של מחלקת המדינה האמריקאית, אותה הזכירה חברת הכנסת זוארץ ובוודאי יזכיר אותה גם שר המשפטים, שציין בפעם הראשונה שישראל השתפרה במלחמתה בסחר בבני אדם.
ראובן ריבלין: דוח זה דירג את ישראל בקבוצת המדינות המתקדמות בנושא האכיפה והטיפול בסחר בבני אדם.
ראובן ריבלין: אמת, מטרתנו לא צריכה להיות שיפור האכיפה אלא מיגור כולל של התופעה האיומה הזאת ולכן דוח זה איננו גורם לנו אושר, אבל בכל זאת מדובר בהישג, שכן גם מסע של 1,000 קילומטר מתחיל בצעדים הראשונים.
ראובן ריבלין: כל אדם, כל אישה ואיש, ילד או ילדה, שניצלו מציפורניהם של סוחרים חסרי מצפון הוא אדם שיצא לחופשי וכל אדם הוא עולם ומלואו.
ראובן ריבלין: בשמם של אלה שניצלו מותר לנו לחוש סיפוק ולהזדרז להציל עוד ועוד ועוד.
ראובן ריבלין: מכובדיי, יקיריי, ישנם נושאים בהם חלק מן הציבור ניצב בעמדה לעומתית ביחס למעשי הממשלה וגם לכוונת המחוקק, אך דומני שביחס לנושא הסחר בבני אדם יש שיתוף פעולה פורה בין המערכת הממשלתית לארגונים לא ממשלתיים.
ראובן ריבלין: מוקדי סיוע כאלה ואחרים, שיתוף פעולה שבא לידי ביטוי כאן בכינוס היום, ונקודה זו, חברת הכנסת זוארץ, ראויה לציון.
ראובן ריבלין: דומני שיש כאן אמירה של מדינת ישראל ואזרחיה שסחר בבני אדם פסול מיסודו.
ראובן ריבלין: יש כאן התגייסות משותפת של הציבור, של המתנדבים, אנשי המגזר השלישי, הכנסת וועדותיה ומשרדי הממשלה, כדי להעלות את המודעות לנושא ולהיאבק בו.
ראובן ריבלין: לפחות ביחס לעבדות המודרנית אנו מוצאים את עצמנו באותו צד הניבט אלינו מדברי המקרא: "...
ראובן ריבלין: לא תסגיר עבד אשר ינצל אליך מעם אדוניו, עמך ישב בקרבך.
ראובן ריבלין: ..".
ראובן ריבלין: תודה, תודה לכולכם על העשייה המבורכת, הלוואי ונצליח יותר ויותר במיגור תופעה קשה ואיומה זו.
אורית זוארץ: אני מתכבדת להזמין את כבוד שר המשפטים, פרופ' יעקב נאמן, לשאת את דברו, ועוד פעם להודות על השותפות האמיצה במאבק.
יעקב נאמן: כבוד יושב ראש הכנסת, מר ריבלין, יושבת ראש ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, חברת הכנסת הנמרצת אורית זוארץ, מתאמת המאבק בסחר בבני אדם במשרד המשפטים, עורכת דין רחל גרשוני, חבר הכנסת דניאל בן סימון שעוקב אחריי בלילות, חברי כנסת, אורחים נכבדים, שגריר נפאל, הוד מעלתך מר פראסאי, חברי כנסת, משתתפים בכנס חשוב זה, ואסביר גם מדוע הסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט הינו מעשה בזוי ונפשע.
יעקב נאמן: כבר לפני אלפי אנשים ציוותה תורתנו הקדושה, 'אל תחלל את בתך להזנותה ולא תזנה הארץ ומלאה הארץ זִמָּה'.
יעקב נאמן: פרשני התורה הקדושה למדו מפסוק זה כי לא רק יושבי הארץ לוקים בעוון חמור זה, אלא גם הארץ עצמה, דבר שלא קיים בהרבה עברות אחרות.
יעקב נאמן: בתי המשפט במדינת ישראל נקטו בלשון דומה במספר מקרים שהובאו בפניהם כאשר החמירו בעונשם של הסוחרים בבני אדם.
יעקב נאמן: אמר על כך כבוד השופט, דר' מישאל חשין, ואני מצטט: 'שלא כעברות האחרות היא העברה של סחר בבני אדם לעיסוק בזנות, עברה זו מהווה עברה חמורה במיוחד, אין זה כבוד, לא למדינה ולא לחברה בישראל, שעברה מעין זו נחרתת בספר החוקים'.
יעקב נאמן: כבוד השופט יעקב טירקל בבית המשפט העליון אמר בנושא 'העברה של סחר בבני אדם לצורך העסקתם בזנות היא מהעברות הבזויות והנתעבות ביותר שבספר החוקים שלנו.
יעקב נאמן: יש בה מן הזוועה שבמכירת אדם, מן האכזריות וההשפלה שבניצול המיני, מן האימה שבסחיטה'.
יעקב נאמן: לאחרונה, כפי שכבר הזכירו קודמיי, פורסם דוח המחלקה האמריקאית בנושא הסחר בבני אדם לשנת 2011.
יעקב נאמן: לאחר מאמצים ומהלכים רבים אותם עשתה מדינת ישראל עלתה מדינת ישראל לדירוג הראשון.
יעקב נאמן: דירוג זה מהווה הכרה של ממשלת ארצות הברית בכל הנוגע לעשייה של מדינת ישראל במאבק בסחר בבני אדם.
יעקב נאמן: הדוח קובע כי המדינה עומדת באופן מלא בסטנדרטים הנדרשים במיגור התופעה הקשה של סחר בבני אדם.
יעקב נאמן: כמו כן מציין הדוח כי מדינת ישראל מהווה יעד לגברים ונשים לעבודת כפייה וזנות ואשר על כן על מדינת ישראל להמשיך ולעשות כל שלאל ידה כדי להתמודד עם תופעה קשה זו על ידי אמצעי מניעה תקיפים שנחקקו בחוק איסור סחר בבני אדם, התשס"ז-2006.
יעקב נאמן: העלאת הדירוג של מדינת ישראל היא בזכות העבודה המאומצת והמסורה של הגב' עורכת דין רחל גרשוני, היושבת פה איתנו, וכל עובדי היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם במשרד המשפטים, ותודה לכם על כך.
יעקב נאמן: מדינת ישראל עושה ופועלת רבות בכל התחומים כדי להילחם בתופעה נפשעת זו ויעידו על כך כל נציגי משרדי הממשלה המשתתפים בכנס חשוב זה.
יעקב נאמן: זאת, יחד עם הפעילות המשפטית, מזה זמן שמדינת ישראל פועלת בדחיפות רבה גם בהקמת גדר הגבול בדרום המדינה, הקמה שעתידה להסתיים בקרוב.
יעקב נאמן: דבר זה יביא גם לפגיעה באחד הנתיבים המרכזיים להברחת אנשים ונשים לצורך סחר בבני אדם והנתונים מלמדים אותנו על ירידה בהיקפי תופעה חמורה זו בשבועות האחרונים.
יעקב נאמן: בסיום דבריי אבקש להודות לכל העוסקים במלאכת קודש חשובה זו, בכל רשויות המדינה.
יעקב נאמן: מדינת ישראל, ולא רק משרד המשפטים אלא כל משרדי הממשלה, ימשיכו לפעול ולעשות הכול כדי לעקור תופעה נפשעת זו מן השורש.
יעקב נאמן: תופעת הזנות מביאה לחורבן החברה והמדינה, לא רק בגלל חומרת העברה, אלא בגלל השפלת האדם, ביזויו והפיכתו למוצר העובר לסוחר.
יעקב נאמן: מציאות זו, אמר החכם מכל אדם בספר קהלת, 'ומותר האדם מן הבהמה אין'.
יעקב נאמן: עלו והצליחו בפעילות חשובה זו לשמירת כבוד האדם וחירותו.
אורית זוארץ: תודה רבה לשר המשפטים, פרופ' יעקב נאמן.
אורית זוארץ: אני מודה ליושב ראש הכנסת, חבר הכנסת ראובן ריבלין, שנאלץ לעזוב אותנו ושוב מודה על תמיכתו.
אורית זוארץ: אני חייבת לציין שבפתח דבריי נעזרתי בחוברת שהופקה לאחרונה, 'כשירות תרבותית'.
אורית זוארץ: זה הובא לידיעתי והגיע לשולחני וזה שיתוף פעולה גם של משרד המשפטים וגם גורמים נוספים, כשירות תרבותית למדינות מזרח אסיה.
אורית זוארץ: אני מתכבדת להזמין את הגברת עורכת דין רחל גרשוני לשקף מנקודת מבט מאוד מקצועית את החשיבות ומטרת הלימוד של תרבויות ותרבויות של קרבנות.
אורית זוארץ: תודה רבה, ואני מעבירה את השרביט אלייך להמשך היום.
רחל גרשוני: שלום לכולכם.
רחל גרשוני: אני שמחה לראות באולם פנים מוכרות של כל מי שעוסק במלאכה, בין במשרדי הממשלה, בין בארגונים לא ממשלתיים, ברוכים הבאים.
רחל גרשוני: הכנס הזה הוא עבורי התגשמות של חלום.
רחל גרשוני: הרבה שנים עבדנו כדי להרים את הנושא הזה ותודה גדולה מגיעה לחברת הכנסת אורית זוארץ שהגתה את הרעיון להעמיד לרשותנו את האכסניה של הכנסת.
רחל גרשוני: חברת הכנסת זוארץ היא שותפה אמיתית למאבק של כולנו בסחר בבני אדם.
רחל גרשוני: כפי שאנחנו יודעים, הרושם שלי, היא פועלת מתוך אכפתיות, ענייניות, מסירות ועם כושר נדיר ליצור שיתוף פעולה בין גורמים שונים.
רחל גרשוני: תודתנו נתונה גם לכל מי שנטל חלק בכנס הזה מהוועדה לקידום מעמד האישה, אריאלה אהרן, עמאל, וכל מי שנטל חלק.
רחל גרשוני: את הכנס מלווה חוברת ובה חומר תוכני על תרבויות סין, תאילנד, הפיליפינים וסרילנקה.
רחל גרשוני: בהכנת החוברת נטלו חלק מספר גופים שגם להם אני רוצה להודות, ג'וינט ישראל והמרכז להגירה וקליטה שגם השיגו מימון לחוברת מהאיחוד האירופי וגם שימשו שותפים בהכנתה, תודה נוספת לאנתרופולוגית, דר' קארי זלסון ורשבסקי, שערכה את המחקר האנתרופולוגי, למכון להגירה ושילוב חברתי, המרכז האקדמי רופין, שנציגיו דר' דבורה בלום, שאני רואה פה, ודר' נונה קושנירוביץ, תרמו להכנת הנוסח הסופי של החוברת, גם למשרד המשפטים והאיחוד האירופי שמימנו את החוברת הזאת, ואחרון אחרון חביב, עורכת הדין יסמין כנפינו שתרמה בשלבים האחרונים של עריכת החוברת.
רחל גרשוני: תודה בכל אופן.
רחל גרשוני: ובסוף תודה לכולכם.
רחל גרשוני: תודה לכולכם לא רק על זה שבאתם אלא שאתם עוסקים במלאכה היומיומית השחורה, לעתים בלא משוב חיובי.
רחל גרשוני: הכנס הזה צמח מתוך צורך.
רחל גרשוני: כפי שחלקכם יודעים, אני מתאמת המאבק בסחר בבני אדם, חלק מהתפקיד שלי זה לאבחן בעיות ולנסות למצוא פתרונות.
רחל גרשוני: מתחילת עבודתי התחלתי להבחין בבעיה שמי שעוסק באכיפת החוק ובטיפול בקרבנות לא מכיר את התרבויות וזה עלול לפגוע גם בחקירות, גם בהעמדות לדין וגם בטיפול.
רחל גרשוני: התחלתי לראות מקרים שבהם התנהגות של קרבן בהקשר הישראלי גרמה לתחושה שהוא אינו דובר אמת, או מקרים שבהם אמירה של קרבן הובנה כפשוטה בעוד שיש בה רבדים על גבי רבדים, מקרים שבהם דרכי חקירה ישראליות אינן מתאימות לאוכלוסיות הזרות.
רחל גרשוני: היבט זה חשוב במיוחד במאבק בסחר בבני אדם משום שרוב הקרבנות הם מאוכלוסיות זרות, וזאת בגלל הפגיעות הטבעית של האוכלוסיות האלה, הם לא יודעים את השפה על בוריה, הם לא יודעים את החוקים והם לא יודעים את הקודים החברתיים.
רחל גרשוני: מדוע זר הוא פגיע?
רחל גרשוני: אני רוצה להדגים זאת דווקא על ידי מילים של פילוסוף חצי יהודי בשם ז'אנו מרי שאף שלא נפל קרבן לסחר בבני אדם עבר הרבה תלאות.
רחל גרשוני: מרי היה חצי יהודי, אביו היה יהודי, אמו הייתה נוצרייה, הוא נולד בווינה ולקראת מלחמת העולם השנייה הוא נרדף על ידי הגסטפו.
רחל גרשוני: הוא ברח לאנטוורפן, כאן הוא נתפס על ידי האס.
רחל גרשוני: אס ועונה ולבסוף הועבר לאושוויץ.
רחל גרשוני: בספר שלו, 'מעבר לאשמה ולכפרה' הוא מתאר את השהות שלו באנטוורפן בצורה גרפית, הציטטה הבאה שתורגמה על ידי, בגסות אני חייבת להגיד, לעברית היא זאת: 'בית משמעותו ביטחון.
רחל גרשוני: כשאני חושב אחורה לימי הגלות הראשונים באנטוורפן אני עדיין זוכר את התחושה של מי שמתנדנד על אדמה הרועדת מתחת לרגליו.
רחל גרשוני: עצם העובדה שלא יכולתי לפענח את הבעות הפנים של האנשים הפחידה אותי.
רחל גרשוני: שתיתי בירה עם אדם גדל ממדים שיכול היה להיות אזרח מכובד, אפילו מבני אצולה, אבל באותה מידה יכול היה להיות גם בריון שרוצה לאנוס את אשתי ולהרביץ לי.
רחל גרשוני: תנועות, פנים, בגדים, בתים, מילים, אף אם יכולתי להבינם למחצה היו מציאות של החושים אך לא סמלים שיכולתי לפרש.
רחל גרשוני: לא היה סדר עבורי בעולם הזה.
רחל גרשוני: האם החיוך של השוטר שבדק את מסמכינו הוא אדיב, אדיש, או לועג?
רחל גרשוני: לא ידעתי.
רחל גרשוני: להבדיל מתייר שההבדלים האלה יכולים לעניין, הייתי תלוי בעולם הזה מלא התעלומות, אנשים מסביבי היו אדוניי, לעתים חשתי יותר פגיע כלפיהם מאשר כלפי איש האס.
רחל גרשוני: אס בבית שכן לגביו ידעתי לפחות בבירור שהוא טיפש, אכזרי ורוצה לרצוח אותי'.
רחל גרשוני: מה ניתן ללמוד מציטטה זו?
רחל גרשוני: שהזרות מקשה על אדם אפילו כשהוא עובר מתרבות מערבית אחת לתרבות מערבית שנייה, הרי הוא עבר מווינה לאנטוורפן, לא רק משום שאינו דובר את שפת המקום, הרי ז'אנו מרי דיבר את שפת המקום, לא רק משום שהוא לא מכיר את החוקים ואת המנהגים, אף אם הוא מבין ודובר את השפה הוא על קרקע מתנועעת מתחת לרגליו בהבנת הקודים החברתיים.
רחל גרשוני: הוא רואה בחושיו חיוך, תנועת יד, אבל איננו מבין את המשמעות.
רחל גרשוני: מה עוד ניתן ללמוד?
רחל גרשוני: לא זו בלבד שזרים בארץ מרגישים ככה, אלא מי שעומד מולם גם מרגיש ככה, הוא מרגיש אי סדר, הוא מרגיש שהוא לא מבין.
רחל גרשוני: אני רוצה להדגים במספר דוגמאות שהגיעו אליי משלל גורמים, מפקחי התמ"ת, משטרת ישראל וארגונים לא ממשלתיים.
רחל גרשוני: דוגמה ראשונה: עובד תאילנדי נשאל אם יש לו בעיות עם המעביד, הוא עונה 'לא, הכול בסדר'.
רחל גרשוני: אבל כששואלים אותו כמה חייב לך המעביד, 'אוה, הוא לא שילם לי כבר חמישה חודשים', 'אז למה לא אמרת?
רחל גרשוני: ' למה?
רחל גרשוני: האם זה מצביע על חוסר מהימנות או ממד תרבותי?
רחל גרשוני: דוגמה נוספת: אישה תאית נאנסה על ידי בן המעביד פעם אחר פעם אחר פעם.
רחל גרשוני: כשהיא נחקרת במשטרה, היא אומרת 'כן, בהתחלה הוא אנס אותי אבל אחר כך התאהבתי בו'.
רחל גרשוני: התיק נסגר.
רחל גרשוני: מה משמעות אמירה זו בהקשר הישראלי?
רחל גרשוני: האם המשמעות שונה בהקשר התאילנדי?
רחל גרשוני: דוגמה שלישית: עובד סיני נחקר על ידי שוטר ומסרב להסתכל לשוטר בעיניים.
רחל גרשוני: בהקשר הישראלי זה היה מעורר חשדנות לגבי המהימנות, האם זה המצב לגבי הסיני העומד מול השוטר?
רחל גרשוני: עוד דוגמה: חוקר משטרתי מנסה להוציא אמת לאור ובין היתר על ידי הרמת קול.
רחל גרשוני: רבות התווכחתי עם חבריי ביחידת מרכז תל אביב על זה.
רחל גרשוני: בכל אופן השאלה העולה היא האם זה נכון לעשות בהקשר התרבותי של הזרים העומדים מולם?
רחל גרשוני: ולבסוף, וזה מקו לעובד, אני זוכרת שקיימנו ישיבה והביאו בפניי מקרה שבו תאילנדים מספרים על מקרה מאוד מאוד חמור, תנאי מחייה קשים, שעות עבודה, שכר זעום וצוחקים, והנציגה של הארגון אמרה לי 'לא הבנתי, הם צוחקים עליי או שזה סיפור בדים?
רחל גרשוני: מה האמת פה?' בכל הסיפורים האלה אנחנו רואים המחשה עד איזה מידה הבנת תרבויות היא כלי נחוץ לכל מי שעובד עם אוכלוסיות זרות.
רחל גרשוני: כלי נחוץ, לא מותרות.
רחל גרשוני: הכנס הזה והחוברת המלווה אותו מנסים לתת פתרון מסוים לקשר הזה.
רחל גרשוני: החוברת וההרצאה שעורכת הדין מירב שמואלי תרצה אינם מתיימרים להקיף את כל העושר התרבותי של מדינות סין, תאילנד, סרילנקה והפיליפינים.
רחל גרשוני: זה ממש טיפשי לחשוב ככה.
רחל גרשוני: מה שהם כן מנסים לעשות זה להשוות בין ערכי תרבות במדינות האלה לבין ערכי תרבות ישראליים, כדי שאנחנו נדע מתי יש אפשרות שאנחנו נכשלים, מתי יש אפשרות שאנחנו לא מבינים.
רחל גרשוני: בחרנו במדינות האלה משום שאלו מדינות מרכזיות להבאת עובדים זרים למדינת ישראל.
רחל גרשוני: מטרת הסדנאות היא כפולה.
רחל גרשוני: אחת, לעורר בכם מודעות לכך שהתנהגות תמוהה של הזר העומד מולכם ממזרח אסיה עשויה לנבוע מהקשר תרבותי.
רחל גרשוני: מטרה שנייה, לתת לכם ולו טעימה של התרבויות המרכזיות האלה כדי לפתוח צוהר לעושר ולגיוון שבתרבויות עתיקות אלה ולעודד התייחסות של כבוד לאוכלוסיות הזרות המגיעות לפה.
רחל גרשוני: למעשה מה שאנחנו עושים בכנס הזה הוא להפוך את הקערה על פיה ולחזור לימים לפני שהוקם מגדל בבל.
רחל גרשוני: בסיפור המקראי של מגדל בבל, לפני שהוקם המגדל הארץ הייתה שפה אחת ותרבות אחת, כלומר כל בני האדם הבינו זה את זה, ואז בני האדם התלכדו יחד, בנו מגדל שראשו מגיע לשמים, מחשש שמא יפוצו על פני האדמה, ולבסוף אלוהים בלל את שפתם כדי שלא ישמעו איש את שפת רעהו והוא הפיץ אותם על פני כדור הארץ, כנראה מתוך חשש שהתאחדות יתר תגרום לעברות שיעשו בני האדם.
רחל גרשוני: בכנס הזה אנחנו מבקשים להחזיר את הגלגל אחורה וליצור שוב שפה אחידה בין בני האדם כדי שיבינו יותר טוב זה את זה, ובעניין זה אני אסיים עם דברי רש"י על הסיפור המקראי הזה.
רחל גרשוני: שואל רש"י, מדוע דור המבול נדון לכליה ואילו הדור שבנה את המגדל לא נדון לכליה?
רחל גרשוני: מה ההבדל ביניהם?
רחל גרשוני: דור המבול היו גזלנים והייתה מריבה ביניהם, לכן נאבדו, ואלו של מגדל בבל היו נוהגים אהבה ורעות ביניהם, למדת ששנוי המחלוקת וגדול השלום.
רחל גרשוני: שלום זה אנחנו מבקשים להשכין.
רחל גרשוני: אז סדר הדברים בכנס יהיה הבא: קודם תהיה הרצאה על תוכן ערכי תרבות של מדינת סין, סרילנקה, פיליפינים ותאילנד בהשוואה עם ערכי תרבות ישראליים.
רחל גרשוני: לאחר מכן אנחנו נצפה בקטע מסרט, 'גראן טורינו', שמצביע על קונפליקט בין תרבויות, לאחר מכן נעבור לשני מומחים שייתנו לנו טעימה של התרבויות של מדינת סין והפיליפינים, אחר כך הפסקה קצרה ובסוף, חלק מרתק מאוד של היום, נשמע מאנשים שנעו בין תרבויות.
רחל גרשוני: אנשים שנעים בין תרבויות חשים על בשרם את הקונפליקטים התרבותיים, אז נשמע מהם.
רחל גרשוני: עכשיו הגענו לחלק המהותי של הכנסת ולכבוד הוא לי להציג בפניכם את עורכת הדין דר' מירב שמואלי, זכות שלי שהיא קולגה שלי, היא עובדת ביחידת תיאום המאבק בסחר בבני אדם במשך ארבע שנים.
רחל גרשוני: מעבר לדברים האלה, דר' שמואלי היא אקדמאית שהרצתה במשך שנים בעניין מגדר ורב תרבותיות, הרצאתה תעסוק בהשוואה בין ערכי התרבות הישראליים לבין ערכי תרבות הרווחים במדינות מזרח אסיה, כדי לסייע לנו לעמוד על מקורם של אי ההבנות, שלנו ושל האנשים הזרים המגיעים אלינו ממדינות אלה.
רחל גרשוני: אני מודה מאוד לשר המשפטים, לשגריר הפיליפינים, לשגריר נפאל, לאשתו של שגריר בריטניה, לחברת הכנסת זוארץ, לכולכם.
מירב שמואלי: שלום לכולם.
מירב שמואלי: בהרצאה הזאת אני אציג את עיקרי המחקר שנערך בשיתוף עם הג'וינט ועם המרכז האקדמי רופין ובעצם נתמקד בערכי תרבות שמשותפים לארבע המדינות שאנחנו מדברים עליהן תוך השוואה לערכי תרבות ישראליים ועם מתן דוגמאות למתי ההבדלים בין התרבויות הללו יכולים לבוא לידי ביטוי פה בישראל.
מירב שמואלי: הכותרת של ההרצאה, 'ערכי תרבות משותפים למדינות סין, תאילנד, הפיליפינים וסרילנקה', ואני מניחה שלפחות אצל חלק מכם הכותרת הזאת מעוררת כמה תהיות ואולי אפילו אי נוחות מסוימת ולכן לפני שאני אדבר על ערכי התרבות עצמם אני אתן כמה הערות מקדימות שלדעתי הן מאוד מאוד חשובות.
מירב שמואלי: קודם כל, וזה מאוד חשוב, להקיף תרבויות של ארבע מדינות גדולות בחצי שעה, זה ברור שזה לא אפשרי וזו גם לא הכוונה, ואין שום כוונה לטעון שיש זהות בין התרבויות הללו.
מירב שמואלי: אנחנו מדברים על ארבע מדינות שלכל אחת מהן היסטוריה שונה, צורת משטר שונה, השפעות דתיות שונות, תנאים אקלימיים וגיאוגרפיים וכלכליים שונים, מגוון אתני מאוד מאוד גדול בתוך אותן תרבויות.
מירב שמואלי: אם להגיד רק דוגמה קטנה, בפיליפינים הייתה השפעה גדולה של השליטה הספרדית הקתולית שמורגשת עד היום, סין נתונה כבר הרבה זמן למשטר קומוניסטי, בוודאי שהדברים האלה משפיעים על התרבות ובוודאי שיוצרים הבדלים בין התרבויות של המדינות האלה.
מירב שמואלי: אנחנו בהחלט לא טוענים שיש זהות ולא טוענים לשום אחידות, התרבות הסינית היא לא כמו התרבות הפיליפינים וכו'.
מירב שמואלי: המטרה שלנו, כפי שנאמר, זה להצביע על כמה דברים שמצאנו שכן משותפים לתרבויות הללו ושהם שונים מהתרבות הישראלית, ולכן הם עשויים גם לבוא לידי ביטוי במפגש של כל מיני ממלאי תפקידים, בין בממשלה ובין מחוץ לממשלה, עם אנשים מהמדינות הללו.
מירב שמואלי: הערה נוספת, לא רק שאנחנו לא חושבים שיש זהות בין התרבות התאית לתרבות הסינית, אנחנו גם לא בהכרח אומרים שיש דבר כזה ברור, מוגדר, אחיד, שנקרא התרבות הסינית, או התרבות התאית, או התרבות הסרילנקית, אנחנו לא טוענים שהתרבות היא איזה שהיא מקשה אחת שקלה להגדרה, בטח שזה לא נכון, זה נזכר בדברי הפתיחה של חברת הכנסת זוארץ, היום הנטייה היא להגדיר תרבות כאיזה שהוא דבר שנותן משמעות לחיים, אבל הדבר הזה הוא מאוד מאוד רחב ומאוד מורכב.
מירב שמואלי: אפשר, לדעתי, להתייחס לתרבות כאל מאגר שכולל בתוכו הרבה מאוד רכיבים והרכיבים הללו הם לפעמים שונים זה מזה ואפילו סותרים זה את זה, ואם תחשבו רק על התרבות היהודית זה יהיה יותר קל להבין, אבל בכל תרבות יש גרסאות שונות ופרשנויות שונות, יש עמדות מיעוט, יש כל מיני קבוצות וזאת לא מקשה אחת.
מירב שמואלי: מעבר למגוון הפנימי הזה, גם כל תרבות נתונה להשפעות חיצוניות.
מירב שמואלי: זה היה ככה תמיד אבל בטח שהיום בעידן הגלובליזציה, אין תרבות שהיא  מבודדת ומנותקת.
מירב שמואלי: בכלל לדעתי אחרי הקולוניאליזם אי אפשר לדבר על תרבות שהיא טהורה, שאף פעם לא נגעו בה, אני לא חושבת שדבר כזה קיים, כל תרבות היא תהליך מתמשך של דבר שכל הזמן מתפתח ומשתנה, סופג השפעות וכיוצא בזה.
מירב שמואלי: לאור הדברים האלה, על כך שבכל תרבות יש מגוון פנימי ועל כך שכל תרבות חשופה להשפעות שונות, כולל כמובן התרבויות שנדבר עליהן היום, אז בהחלט יכול להיות שחלק מהדברים שנגיד היום לא מתאימים לכל האנשים מאותה תרבות, יכול להיות שאדם שמגיע מאזור כפרי שהוא יותר מסורתי, יש לו ערכים שבאמת יותר מאפיינים אותו, בעוד שמישהו שהוא איש העולם הגדול מבין אנשי המדינות הללו והייתה לו אינטראקציה עם תרבויות אחרות זה כבר אולי פחות מתאים.
מירב שמואלי: מעבר לזה, אדם שחי במדינה שהיא לא מדינת המוצא שלו, גם הוא כעבור זמן מושפע מתרבות אותה מדינה.
מירב שמואלי: אם אדם פיליפיני חי בישראל הרבה שנים, אז יכול להיות שכעבור זמן מסוים גם הוא יושפע מכל מיני דברים, החל מדפוסי אכילה וסגנון דיבור ועד תפיסות לגבי תפקידים בין המינים ודברים כאלה.
מירב שמואלי: כלומר תמיד יש השפעות והדברים הם לא סטטיים.
מירב שמואלי: עוד הערה מאוד מאוד חשובה.
מירב שמואלי: זה יום עיון על קרבנות סחר בבני אדם וכשמדברים על קרבנות סחר בבני אדם, אז קודם כל מדברים על בני אדם וכל אדם הוא שונה וייחודי ולאו דווקא ניתן להכניס אותו לקטגוריות שנוחות לנו, לכן לא כל מה שאומרים על התרבות הסרילנקית נכון לכל הסרילנקים, כפי שלא כל מה שאומרים על התרבות הישראלית נכון לכל ישראלי.
מירב שמואלי: צריך מאוד להיזהר מהכללות.
מירב שמואלי: ואם כבר מדברים על הכללות, צריך גם מאוד להיזהר, כשמדברים על מאפיינים תרבותיים, מגלישה לסטריאוטיפים שלפעמים ההבדל ביניהם לבין גזענות הוא קצת מטושטש ולא ברור.
מירב שמואלי: גם סטריאוטיפים שהם חיוביים, לפעמים יש להם השלכות בעייתיות.
מירב שמואלי: אם לדוגמה אומרים על בני תרבות איקס שהם מטבעם מאוד מאוד אוהבים לטפל באנשים חולים, אז זאת מחמאה, זה דבר יפה וחיובי, אבל שזה לא יוביל אותנו אחר כך להגיד, 'טוב, אז לאדם הזה לא קשה לעבוד הרבה מאוד שעות בעבודת סיעוד שלנו הייתה קשה.
מירב שמואלי: לו זה לא קשה כי בתרבות שלו זה ככה'.
מירב שמואלי: גם בדברים האלה צריך מאוד מאוד להיזהר.