GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ניר חיים ויינר: אני מלווה את המועצה עם נציג הלשכה המשפטית שמלווה את המועצה.
ניר חיים ויינר: ניסוח התקנות נעשה יחד.
ניר חיים ויינר: מבחינת לוחות זמנים, אני לא יודע לומר וגם לא הוסמכתי לומר לוחות זמנים מכיוון שזה עוד אמור להגיע לשר.
ניר חיים ויינר: אני יודע שמבחינת הליך ההכנה, מבחינתנו אנחנו בשלב האחרון.
ציפי חוטובלי: כלומר, זה יוגש לשר בשבועיים הקרובים?
ציפי חוטובלי: תבין, אני לא קטנונית בעניין לוחות הזמנים.
ציפי חוטובלי: אנחנו נמצאים במצב שבו לפי לוחות הזמנים שמסרתם לוועדה, אתם באיחור של שנה.
מאירה בסוק: הפרוטוקולים של המועצה גלויים לציבור?
מאירה בסוק: מישהו ראה אותם?
רעות הררי: הפרוטוקולים של המועצה בשלב זה אינם פתוחים לציבור.
רעות הררי: נכתב כרגע דוח – אין לנו בעיה לחשוף אותם.
מאירה בסוק: אנחנו לא ידענו על זה בכלל.
תמי סלע: יש נציגה של נעמ"ת במועצה.
מאירה בסוק: כן, אבל הפרוטוקולים עצמם לא יצאו.
רעות הררי: הפרוטוקולים נשלחו לחברי המועצה.
רעות הררי: בימים אלה נכתב דוח מסכם של המלצות המועצה הציבורית לשר.
רעות הררי: ברגע שהן יוגשו לשר, אנחנו נפרסם את זה כדוח ציבורי.
רעות הררי: זה ייקח עוד חודש, כי אנחנו לא רוצים לעשות את זה לפני - - -
ציפי חוטובלי: מהמידע שהובא בפניי על-ידי היועצת המשפטית, המועצה הציבורית סיימה את תפקידה מזמן.
ציפי חוטובלי: כלומר, השלב הזה שבין מסירת אמות המידה של המועצה הציבורית לבין הפיכת אותן אמות מידה לתקנות, זה השלב שאנחנו עוסקים בו כרגע.
ציפי חוטובלי: אתה מאשר לי את הנתון הזה?
ניר חיים ויינר: נכון, רק אני מסביר שאחרי שהם אישרו בפעם הראשונה - - -
ציפי חוטובלי: מתי היה האישור?
רעות הררי: הישיבה האחרונה של המועצה התקיימה ביוני לפני שנה.
ניר חיים ויינר: מאז היו שלושה הליכים.
ניר חיים ויינר: זה הגיע ללשכה המשפטית, הוערו הערות וזה שב וחזר אל מול יושבת ראש המועצה.
ניר חיים ויינר: לפעמים עשו דיונים במיילים בשביל לקדם סוגיות שהיו במחלוקת וגם קידמו דברים.
ניר חיים ויינר: כלומר, השתנו חלק מאמות המידה.
ניר חיים ויינר: היה איזה הליך של שינוי.
ניר חיים ויינר: כפי שאמרתי, זה סוג של מיזוג בין שני הגופים שמנסים לקדם ולשפר על-מנת שאמות המידה תהיינה הטובות ביותר שאפשר.
ניר חיים ויינר: בגלל שמדובר בתקנות אנחנו רוצים שזה יהיה משהו שייתן לנו איזה טווח ראייה לשינויים עתידיים ולא שכל שנה נרצה לשנות את התקנות.
ציפי חוטובלי: מה קורה עם התקציב?
ציפי חוטובלי: יועד לזה תקציב של 1.8 מיליון שקלים לשנה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להבין מה קרה עם זה.
רעות הררי: אני לא יכולה לענות לך באופן ודאי, את זה בני יוכל להגיד לך.
ציפי חוטובלי: בני לא פה, את מייצגת אותו.
רעות הררי: כנציגתו אני יכולה לומר שהתקציב נשמר.
רעות הררי: אני לא רוצה להתחייב בשמו אבל אני יודעת שזה ישמש בשנים הקרובות גם לצורך הגדלת המענקים, לצורך מחקר סביב החוק, שזה גם היה חלק מההקצאה המקורית של התקציב.
רעות הררי: תשובה חד-משמעית לגבי זה, אין לי.
ציפי חוטובלי: כלומר, את אפילו לא יכולה להגיד בוודאות שיש כאן שמירה של התקציב.
רעות הררי: לא, אני יכולה להגיד בוודאות שיש שמירה של התקציב.
רעות הררי: אני יודעת שקיבלנו אישור לשמירה של התקציב.
ציפי חוטובלי: אני אומר לכם את האמת.
ציפי חוטובלי: הדיון הזה יכול להיות דיון מאוד קצר.
ציפי חוטובלי: אני שואלת איך אנחנו מפקחים עליכם באופן היעיל ביותר כדי שהדברים יתקדמו?
ציפי חוטובלי: אנחנו כוועדה של הכנסת יכולים לתרום לזירוז הליכים על-ידי פנייה לגורם הממשלתי שמעכב את הדברים.
ציפי חוטובלי: לצערי, כרגע הפקידות מעכבת את הדברים.
ציפי חוטובלי: אני לא יכולה לבוא בטענות לשר התמ"ת.
ציפי חוטובלי: ישנה חברה חיצונית שאמורה לתת הערכה לאותם מקומות עבודה.
רעות הררי: זה עוד נושא שאשמח לדבר עליו.
רעות הררי: סיימנו לכתוב את המכרז.
רעות הררי: העברנו אותו כבר לפני למעלה משלושה חודשים לוועדת מכרזים.
רעות הררי: אנחנו מחכים שהלשכה המשפטית תבחן את המכרז.
רעות הררי: מבחינת מנהל מחקר וכלכלה, הגענו לשלב שבו סיימנו את הכנת התשתית להפעלת החוק.
רעות הררי: טרם סיום ההתדיינות עם הלשכה המשפטית שמן הסתם תחזור אלינו עם הערות ונצטרך לעבוד במשותף כדי לשנות דברים.
רעות הררי: המכרז הועבר מאצלנו.
רעות הררי: הדוח לשר נכתב בימים אלה.
רעות הררי: כרגע אנחנו מעוניינים לעבור לשלב הבא של הפעלת החוק בפועל.
ציפי חוטובלי: אתם קשורים למשרד המשפטים מבחינת אישור התקנות?
ניר חיים ויינר: כבר יצרנו קשר עם משרד המשפטים.
ניר חיים ויינר: הודענו להם שהתקנות אמורות לעבור.
ציפי חוטובלי: משרד המשפטים נמצא פה בישיבה?
ציפי חוטובלי: אתם עדיין מחכים לתקנות שלהם?
ציפי חוטובלי: כלומר, אתם עוד לא נכנסתם לתמונה?
עדי גולדינר: נכון.
ציפי חוטובלי: אולי בכל זאת תשתף את הוועדה בכמה דברים מהותיים שנאמרו שם מבחינת אמות מידה, כדי שנבין מה הכיוון?
רעות הררי: לפני אמות המידה המועצה הציבורית החליטה על קטגוריות להענקת אותות ההכרה והמענקים.
רעות הררי: הקטגוריות נחלקות לפי גודל הארגונים.
רעות הררי: זה מתחיל מארגון קטן, בינוני, גדול וגדול במיוחד.
רעות הררי: גדול במיוחד זה מעל 500 עובדים.
רעות הררי: נוסף לזה יהיו עוד שתי קטגוריות שהן פרסונאליות, גם למנכ"ל שהוא מצטיין בתחום קידום העסקת נשים וגם מנכ"ל משאבי אנוש.
רעות הררי: בנוסף לזה תהיה עוד קטגוריית אחת, שהיא תהיה מענק מיוחד מטעם השר בנושא תכנית ייחודית להעסקת נשים שמשתייכות לאוכלוסיות מיוחדות.
רעות הררי: לכל קטגוריה נמצאו אמות מידה.
ציפי חוטובלי: זה משהו חדש, לא שמענו על זה בתכנון המקורי.
ציפי חוטובלי: בתכנון המקורי היה תמיכת הורות.
ציפי חוטובלי: איך הגענו לאוכלוסיות מיוחדות.
ניר חיים ויינר: הכוונה לקבוצות נשים שמשתייכות לאוכלוסיות מיוחדות שסובלות מקיפוח יתר.
ציפי חוטובלי: כגון ערביות וחרדיות?
ניר חיים ויינר: כן.
ניר חיים ויינר: ערביות, חרדיות, חד הוריות, נשים בגיל מבוגר יותר, בעלות מוגבלויות וצרכים מיוחדים.
ניר חיים ויינר: זאת קטגוריה נוספת מעבר לקטגוריות הרגילות.
ציפי חוטובלי: אני חייבת להגיד שעוד לא הגענו למצב שבו כלל ציבור הנשים בישראל נהנה ממקומות תומכים.
ציפי חוטובלי: יותר מזה, אנחנו נמצאים במצב שבו אתם משיקים תכנית חדשה.
ציפי חוטובלי: בדרך-כלל כשמשיקים תכניות חדשות כאלה, צריך קודם כל להעלות את המודעות למעסיקים הגדולים במשק.
ציפי חוטובלי: הם בעצם הגורמים שצריך לעודד אותם.
ציפי חוטובלי: בדרך-כלל אלה גם הגורמים שיש להם את הכסף להשקיע בזה.
ציפי חוטובלי: אני יודעת שאוכלוסיות ערביות וחרדיות, לצורך העניין, דפוסי העבודה שלהן הם שונים.
ציפי חוטובלי: בדרך-כלל הם לא עובדים אצל המעסיקים הגדולים במשק.
ציפי חוטובלי: למה אתם נכנסים לזה?
ציפי חוטובלי: למה אתם מסברים את התהליך.
רעות הררי: זאת אחת ממטרות החוק.
רעות הררי: אחת ממטרות החוק: קידום נשים לדרגות בכירות ולעמדות ניהול, שילוב וקידום של נשים מקבוצות אוכלוסיה המתקשרות להשתלב במקומות עבודה, שיפור תנאי העסקה והיקף העסקה של נשים.
רעות הררי: לנוכח זה, באמת הדגש הוא על קטגוריות של ארגונים ומעסיקים מקטנים ועד גדולים.
רעות הררי: כיוון שעיקר העסקים הפרטיים במשק והחוק הזה הוא על מעסיקים קטנים ובינוניים, לא ניתן לפסול אותם אז הוספנו קטגוריה גם להם.
רעות הררי: בנוסף, הוספנו קטגוריה אחת שמיועדת לנשים שמתקשות להשתלב במקומות עבודה.
רעות הררי: בנוסף, כיוון שהיה צריך כאן לשלב את המגזר הציבורי, בהמלצת יו"ר המועצה, החלטנו לאחרונה להוסיף קטגוריה שתהיה ייחודית למגזר הציבורי ותשתנה מידי שנה על בסיס דגש שיינתן, על בסיס סדר-היום הציבורי באותו שלב.
רעות הררי: השנה החלטנו שזה יהיה על העסקת עובדות קבלן, בגלל שמשרד התמ"ת שם דגש על כל הנושא של הסדרת העסקה של עובדות קבלן.
רעות הררי: זאת הקטגוריה הנוספת שעל בסיסה - - -
ציפי חוטובלי: לא הבנתי את הקטגוריה הזאת.
ציפי חוטובלי: מה המשמעות שלך מבחינת אות המעסיק?
רעות הררי: מה שייבחן זה קליטת עובדי קבלן במתכונת של העסקה ישירה ושיפור התנאים שלהם.
רעות הררי: לאחר התייעצות עם הלשכה המשפטית הבנו שאין אחוזים מאוד גדולים במגזר הציבורי של קליטת עובדות קבלן, אמרנו שנשים את הדגש על שיפור התנאים שלהן: תשלום שהוא מעבר לשכר מינימום, ביטחון תעסוקתי ודברים מהסוג הזה.
רעות הררי: כמו שאמרתי, לכל קטגוריה - - -
ציפי חוטובלי: תתחילו מהכנסת.
ציפי חוטובלי: יש פה חתיכת בעיה בנושא הזה.
ניר חיים ויינר: זה חלק מהנושאים שנכנסו אחרי.
ניר חיים ויינר: בשלב הראשון לא הילתה באמות המידה התייחסות למגזר הציבורי.
ניר חיים ויינר: הלשכה המשפטית סברה שכן יש מקום להתייחס גם למעסיקים במגזר הציבורי ואז בדיון שנערך הגיעו למסקנה שכן תהיה התייחסות.
ניר חיים ויינר: אמנם זה בצורה של אותות הכרה, כי לא נותנים מענקים למגזר הציבורי, אבל מידי שנה המועצה תבחר איזה נושא להתמקד בו.
ניר חיים ויינר: כרגע זה הנושא שעומד על הפרק וכאמור זה עומד להגיע לאישור השר.
ציפי חוטובלי: מה לגבי קריטריונים נוספים למעסיקים?
ציפי חוטובלי: דיברתם על קטגוריות של נשים.
ציפי חוטובלי: מה לגבי קריטריונים למעסיקים?
רעות הררי: באופן כללי אנחנו מדברים על 6 אמות מידה מרכזיות.
רעות הררי: אנחנו מדברים על מדיניות פורמאלית של המעסיק בנושא קידום שוויון מגדרי בארגון, הורות, וכל הנושא של איזון משפחה-עבודה, שזאת פעם ראשונה שבחקיקה ניתנת הדעת לגבי זה.
ציפי חוטובלי: מה זאת מדיניות פורמאלית?
ציפי חוטובלי: איך בוחנים אותה?
רעות הררי: זה אומר שארגון שמגיש מועמדות צריך להציג בפנינו מדיניות פורמאלית וכתובה.
רעות הררי: זה יותר בנושא של הליכי עבודה.
רעות הררי: איך הוא מתייחס להיבטים של העסקת נשים?
רעות הררי: גיוס נשים?
רעות הררי: שכר.
רעות הררי: כל הדברים שייבדקו אבל לא בהיבט - - -
מאירה בסוק: שדיברת על אמות מידה לגבי עובדות קבלן.
מאירה בסוק: לא מתכוונים לתת איזה פרס לחברות קבלניות?
רעות הררי: לא.
מאירה בסוק: מדובר רק על המגזר הציבורי.
מאירה בסוק: אמרת שמי שנותן שכר יותר גבוה.
מאירה בסוק: אין סיכוי שזה יהיה?
רעות הררי: אני מתכוונת שארגון שמעסיק עובדות קבלן ושבמסגרת העבודה אצלן הן יקבלו - - -
מאירה בסוק: אז אתם כן תיתנו פרסים לארגונים כאלה?
ניר חיים ויינר: אנחנו מדברים על מעסיק ציבורי שבעצם בודקים את היחס שלו כלפי עובדות קבלן.
ניר חיים ויינר: כיוון שהתופעה של עובדות קבלן היא משהו שקיים כרגע בכל המגזרים, אנחנו רוצים לבדוק איך מתייחסים.
ניר חיים ויינר: האם דואגים לצרכים שלהם?
ניר חיים ויינר: נקרא לזה רע הכרחי שכרגע נמצא, למרות שמעוניינים לצמצם אותו ורוצים לראות איך פועלים לצמצום.
ניר חיים ויינר: אנחנו רוצים לראות איזה הליך לצמצום התופעה.
ציפי חוטובלי: הם לא מתכוונים, חלילה, להעלות על נס ודגל חברות קבלן.
גלי עציון: הם לא מתכוונים אבל בפועל זה להכיר במצב שהוא בלתי נסבל.
גלי עציון: להעסיק חברות קבלן במגזר הציבורי, זאת דרך לעקוף את כל הוראות החוק למגזר הציבורי ולא להחיל כל מידי דברים.
גלי עציון: אנחנו בעצם אומרים: כל הכבוד לך שאתה לוקח עובדי קבלן.
גלי עציון: זאת אומרת, אתה לא עובד לפי ההסכמים שקבועים וקולט עובדים, אז כל הכבוד לך שאתה לא מקפח את זכויותיהן הבסיסיות.
גלי עציון: בעיניי זאת קצת בעיה.
גלי עציון: אני לא אגיד לכם מה זה מעלה בפניי.
ניר חיים ויינר: החוק היום מאפשר את העניין הזה.
גלי עציון: השיבוש של החוק מאפשר.
ציפי חוטובלי: הקריטריון הראשון שהיא דיברה עליו זה מעבר מהעסקה קבלנית להעסקה ישירה.
ציפי חוטובלי: זה כן ראוי לתגמול.
ציפי חוטובלי: הבעיה היא עם הקריטריון השני של שיפור התנאים.
רעות הררי: אנחנו נענה לעניין הזה.
גלי עציון: זה בעייתי מאוד.
תמי סלע: צריך לראות את הפער בין המציאות לבין מה שראוי שיהיה.
גלי עציון: עדיין לא צריך לתת.
גלי עציון: אני מתאפקת לא להשתמש בדימוי מאוד בוטה אבל בכל זאת אגיד.
גלי עציון: זה כמו להגיד לאנס:
גלי עציון: אנחנו ניתן לך איזה תגמול כי השתמשת באמצעי מניעה.
גלי עציון: זה פחות או יותר.
גלי עציון: זה משהו שהוא לא בסדר.
גלי עציון: כל המדינה יוצאת נגדו ועכשיו אנחנו אומרים: אבל אם אתם בכל זאת לא מקפחים את זכויותיהם ואתם בודקים שעובדי הקבלן עובדים בסדר, אז תקבלו תגמול.
ציפי חוטובלי: אני אומרת שוב: בגלל שיש לנו בעיה שהחוק כן מאפשר לעשות את זה, אז זה לא מצב שמישהו עובר עבירה פלילית.
גלי עציון: יש הבדל בין לא להעניש לבין לשבח ולתגמל ולתמרץ.
ציפי חוטובלי: חלק מהעניין של הדיון הזה הוא להעלות הערות מהסוג הזה.
מאירה בסוק: ההערה הראשונה היא שאנחנו ב-2012.
ציפי חוטובלי: אני חייבת להגיד לך שאם היה לי איזה שוט וירטואלי שדרכו הייתי מחייבת כאן את החברים לעשות את מה שהם מחויבים על-פי ההתחייבות שלהם, הייתי שמחה.
ציפי חוטובלי: לצערי, אין לי כאן סנקציה שאני יכולה להפעיל.
מאירה בסוק: אבל למה זה נתקע?
מאירה בסוק: זה לא ברור, לא קיבלנו תשובה.
ציפי חוטובלי: למה זה לוקח מיוני, שזאת הפעם האחרונה שהמועצה התכנסה, עד יולי 2012?
ציפי חוטובלי: למה לוקח למעלה משנה לתקן תקנות אחרי שכבר יש אמות מידה?
רעות הררי: עדיף שהלשכה המשפטית תתייחס לזה.
רעות הררי: כמו שאמרתי, אנחנו שמחים על קיום הדיון הזה ושמחים על כל לחץ שמופעל.
ציפי חוטובלי: אנחנו שמחים שאתם שמחים, זה לא עוזר לנו.
ניר חיים ויינר: אני אחזור ואומר: היו שלושה הליכים שבהם אמות המידה התקבלו.
ניר חיים ויינר: בלשכה המשפטית העירו הערות וזה חזר חזרה למועצה ולראש המועצה שקבעה דברים.
ניר חיים ויינר: הדברים האלה גרמו לשינוי באמות המידה.
ניר חיים ויינר: כלומר, יש הבדל בין אמות המידה שנקבעו בהתחלה לבין איפה שאנחנו נמצאים היום.
ניר חיים ויינר: למשל, בנושא של עובדי קבלן, בהתחלה היתה החלטה שיש התעלמות מעובדי הקבלן אצל המעסיק ומבחינתנו הם שקופים.
ניר חיים ויינר: זאת היתה אחת מההמלצות.
רעות הררי: ניר, זה לא נכון.
רעות הררי: זה היה רק בהקשר של פערי שכר, בגלל הקושי של המדידה של זה והקושי המתודולוגי.
מאירה בסוק: עם כל הכבוד, זה לא צריך לקחת שנה.
ניר חיים ויינר: הלשכה המשפטית הכריעה שלא יכול להיות שאותם עובדים הם שקופים אלינו כאשר אנחנו רוצים להעניק פרס.
ניר חיים ויינר: לכן, למרות הקשיים הלוגיסטיים והטכניים, התעקשנו שכן תהיה התייחסות.
ניר חיים ויינר: לקח זמן לשכנע את הגורמים.
ניר חיים ויינר: יש פה איזה דו-שיח.
ניר חיים ויינר: בסך-הכול הכוונה היא שייצאו תקנות יותר טובות.
גלי עציון: צריך להבחין בין המגזר הציבורי לפרטי בנושא של כוח אדם.
גלי עציון: על המגזר הציבורי יש שוט לא וירטואלי.
גלי עציון: צריך להחיל עליו את השוט הזה ולא לתת לו תמרוץ על-כך שאנחנו מודים לו שהוא נותן להם שכר הוגן.
רעות הררי: נשמח להציג בפנייך את אמות המידה.
רעות הררי: כמובן שזאת לא המטרה.
רעות הררי: הקדשנו לזה הרבה מחשבה.
רעות הררי: אנחנו מנסים ליצור איזה איזון בין מה שמתאפשר לבין מה שאנחנו רוצים לעודד.
רעות הררי: החשיבה היתה שהשינוי הוא בצעדים קטנים.
רעות הררי: אם אנחנו נתגמל את המעסיקים רק על הנושא של קליטה למתכונת של העסקה ישירה, זה יהיה מביך כי האחוזים הם כל-כך נמוכים.
רעות הררי: לתת אות הוקרה לארגון שקלט 1% - - -
גלי עציון: חלק מאמות המידה זאת כמות.
גלי עציון: צריך להבחין בין מגזר ציבורי - - -
ציפי חוטובלי: כולנו מלאי תרעומת על זה שזה לוקח הרבה זמן.
ציפי חוטובלי: עכשיו בואו ניכנס למהות.
ציפי חוטובלי: כוועדה לקידום מעמד ה אישה יש לנו זכות לקבל את ההמלצות ולהעיר את ההערות שלנו.
ציפי חוטובלי: כל מי שיושב כאן בדיון הזה תורם את תרומתו בכך שהוא יראה את אמות המידה.
ציפי חוטובלי: לפחות ניהנה מהסחבת במובן הזה שעדיין אפשר להשפיע על התקנות.
ציפי חוטובלי: אני מציעה שאת תסקרי את 6 אמות המידה שהתחלת לסקור.
ציפי חוטובלי: כל הערה שיש לכם תרשמו בצד ואז תגיבו.
ציפי חוטובלי: מכיוון שמדובר רק ב-6 סעיפים, אפשר להעיר על הכול יחד.
יוספה שטיינר: לפני שאת עוברת למהות, אני מציעה שתקבלי תשובות באשר לשאלה מה נעשה עם התקציב.
יוספה שטיינר: מה נעשה עם התקציב של השנה שעברה ועם התקציב של השנה?
ציפי חוטובלי: דיברנו על זה והם אמרו שהתקציב נשמר.
יוספה שטיינר: שיתנו לך תשובות ברורות.
ניר חיים ויינר: התקציב נשמר.
רעות הררי: היתה פרוצדורה של קבלת אישור בזה ש התקציב יישמר.
ציפי חוטובלי: עוד מעט נעזור לכם לנצל את התקציב לקמפיין פרסומי אבל בואי תתחילי עם הקריטריונים.
רעות הררי: כפי שאמרתי, הקריטריון הראשון זה נושא של מדיניות רשמית וכתובה לקידום שילוב שוויוני והוגן של נשים בנוגע לנושאים המהותיים שלהלן: גיוס והעסקה, קידום העברה והפסקת העסקה.
ציפי חוטובלי: כל קריטריון הוא חשוב – תסבירי.
רעות הררי: אני מפרטת.
רעות הררי: במסגרת אמת המידה הראשונה של מדיניות רשמית וכתובה לקידום שוויון מגדרי, איזה היבטים אנחנו בודקים במסגרת המדיניות הפורמאלית.
רעות הררי: אנחנו בודקים היבטים של גיוס והעסקה, היבטים של קידום, העברה והפסקת העסקה, נושא של הדרכה בפיתוח קריירה, איזון עבודה ומשפחה, תנאי עבודה ומדיניות כלפי נשים מניקות, נשים בהיריון ונשים בטיפולי פוריות.
ניר חיים ויינר: אנחנו מדברים כרגע בשלב של המענקים למעסיקים פרטיים, לא במגזר הציבורי.
ניר חיים ויינר: בתוך זה עשינו את ההבחנה בין גדול, בינוני וקטן ויש את אמות המידה.
ניר חיים ויינר: יש קטגוריות גם פה לאמות המידה.
ניר חיים ויינר: זאת אמת המידה הראשונה זאת מדיניות רשמית, מדיניות פורמאלית וכתובה.
ניר חיים ויינר: בתוך זה יש עוד תתי פירוטים שעכשיו היא נכנסה לתוכם.
רעות הררי: תת קטגוריה שנייה בתוך אמת המידה הראשונה: יש אחראי לקידום מדיניות לשילוב שוויוני של נשים בארגון; יש ביצוע של מעקב אחר הטמעה ויישום המדיניות.
רעות הררי: תת קטגוריה נוספת: נושאי שוויון מגדרי נידונים בישיבות הנהלה על בסיס רבעוני ובאופן שוטף בהתאם לצורף.
רעות הררי: הדבר השני שאנחנו בודקים הוא נושא שהוא מאוד חדשני.
רעות הררי: על-אף הקושי המתודולוגי בבדיקה, יושב ראש המועצה והמועצה הציבורית החליטו שמאוד חשוב להם כן להתעסק בנושא של בדיקת פערי שכר.
רעות הררי: אנחנו התייעצנו עם מר דוד שי מ"חילן", שמאוד מתמצא בנושאים האלה וקיבלנו את המלצתו איך כדאי לבדוק את הנושא של שכר.
רעות הררי: ייבדקו 4 תתי נושאים בתוך השכר: הפער בשכר הממוצע ברוטו בין נשים וגברים; הפער בין נשים וגברים בהפרשה הממוצעת של המעסיק לקופות השונות: קופות גמל, ביטוח פנסיוני, קרן השתלמות; הפער בין נשים וגברים - - -
ציפי חוטובלי: אנחנו עוקבים אחר הנושא של פערי שכר.
ציפי חוטובלי: לצערנו המעסיקים מאוד מתחמקים.
ציפי חוטובלי: הרבה פעמים נותנים קטגוריות העסקה שונות.
ציפי חוטובלי: מה אמות המידה שלכם לבדוק שאין כאן איזו הונאה?
רעות הררי: חשבנו על זה הרבה והחלטנו שהבדיקה תבוצע לפי אחוזונים.
רעות הררי: מכיוון שיש הרבה ארגונים פרטיים שלא ישמחו לתת לנו שמות או תפקידים ספציפיים או דברים מהסוג הזה, הבדיקה תיעשה לפי אחוזונים.
רעות הררי: יצטרכו לתת לנו אינפורמציה ב-10 אחוזונים.
רעות הררי: אז גם לא יהיה הכרח לחשוף את שכר המנכ"ל או דברים כאלה שהם בעייתיים יותר.
רעות הררי: הם יצטרכו לתת לנו את זה לפי מה שמופיע בטפסי הדיווח שלהם למס הכנסה.
רעות הררי: אם אני לא טועה מדובר בטופס 126.
רעות הררי: כל הדיווחים לגבי שכר יינתנו לפי אחוזונים אז הם יצטרכו למסור לנו גם את השכר השעתי.
רעות הררי: בגלל שאנחנו בודקים הרבה היבטים יהיה להם קשה מאוד לשחק עם זה.
רעות הררי: כדי לנקות כמה משתנים, לא לבדוק ספציפית הוצאות רכב, דברים שבהם יש הרבה שונות בין גברים לנשים ולכן אנחנו בודקים את ההפרשה הכוללת.
גלי עציון: למה לא דווקא - - -
רעות הררי: סך-הכול יש לנו עניין שמעסיקים יגישו מועמדות לקבלת האות הזה.
רעות הררי: אנחנו לא יכולים להכביד בצורה שתמנע מהם להגיש מועמדות.
רעות הררי: השקענו בזה הרבה מחשבה והגענו למסקנה שאנחנו לא רוצים לוותר על הבדיקה הזאת למרות שהיא בדיקה מאוד מאיימת.
רעות הררי: בשביל לתקף את אמות המידה, אנחנו נפגשנו עם קרוב ל-010 ארגונים מובילים: חברת הייטק מאוד גדולה – אני לא יודעת אם אני יכולה לחשוף כאן את החברות שמסרו לנו פרטים אז אני לא אעשה את זה.
רעות הררי: הם הביעו המון רתיעה מהעניין הזה של שכר.
רעות הררי: שאלנו אותם אם זה משהו שימנע מהם להגיש מועמדות?
רעות הררי: הם אמרו שאם ייבדקו היבטים יותר מידי פרטניים שגם ידרשו מהם המון עבודה בעניין של העברת הנתונים וגם שיאלצו אותם לחשוף מדיניות רגישה, יכול להיות שהם ייקחו את זה בחשבון ולא יגישו מועמדות.
רעות הררי: לדעתנו מצאנו את דרך המלך לבדיקת פערי השכר.
רעות הררי: החלטנו לא לוותר על זה אבל החלטנו לא להעמיס כבר בשנה הראשונה את כל הנתונים, מכל ההיבטים.
רעות הררי: יש לנו אפשרות משנה לשנה להוסיף עוד נתונים, להוריד נתונים.
רעות הררי: ב סך-ה כול אנחנו בתהליך של השקה של העניין הזה ויש לנו עניין להרים אותו.
רעות הררי: המועצה הציבורית סברה שזה לא נכון להעמיס יותר מידי אינפורמציה.
ניר חיים ויינר: חברת הכנסת שאלה לעניין התחכמויות.
ניר חיים ויינר: מכיוון שזה נבדק לפי קטגוריות אז יש אמת מידה נוספת שבודקת גם בכל אותן הקטגוריות מה אחוז הנשים.
ניר חיים ויינר: אם הם יצליחו להתחמק בפערי השער, אז הם יפלו באמת מידה אחרת.
מאירה בסוק: למה לא לקחת נתון אחד, לראות כמה נשים עובדות שעתיות וכמה גברים לא עובדים שעתיים.
מאירה בסוק: לדעתי, זאת אמת המידה הכי טובה למעסיקים פרטיים.
מאירה בסוק: חברות כאלה מעסיקות נשים לפי שעות וגברים יכולים להעסיק לפי משרות.
רעות הררי: זה מה שאני אומר, הבדיקה היא מאוד רחבה.
רעות הררי: אנחנו בודקים גם - - -
מאירה בסוק: זאת בדיקה שהיא יותר שטחית אבל היא נותנת המון אינפורמציה.
רעות הררי: אנחנו רוצים להעמיק יותר מהרמה הזאת.
רעות הררי: אני אחזור שוב על מה שאנו מבקשים, כי אני חושבת שהרובד הוא יותר עמוק מהעניין הזה.
רעות הררי: אנחנו מבקשים את השכר ברוטו שמדווח למס הכנסה בממוצע שנתי על בסיס הנתונים שמופיעים בטופס 126.
רעות הררי: יותר מפורט מזה אין.
רעות הררי: הטופס הוא דין וחשבון שנתי שמגיש המעביד לרשות המיסים ובו פרטים על המשכורת השנתית ששילם לכל אחד מעובדיו בניכוי מס הכנסה שבוצע ממשכורת זאת.
רעות הררי: אנחנו בודקים את הפער בין נשים וגברים בהפרשה ממוצעת של המעסיק לקופות.
רעות הררי: אנחנו מבקשים את הפער בין נשים וגברים בשכר שעתי ממוצע.
רעות הררי: על-מנת לבדוק עוד היבט שהוא מאוד משמעותי בעניין של תיקוף ההיבטים האחרים, אנחנו מבקשים לבדוק את הפער בין נשים לגברים בארגון במספר שעות העבודה הממוצע בחודש.
רעות הררי: זה נותן מענה למה שהתייחסת אליו.
רעות הררי: סך-הכול אנחנו חושבים שזאת בדיקה מאוד מעמיקה.
רעות הררי: אם יהיה צורך לבדוק עוד נושאים, אנחנו נעשה זאת לאט לאט לאורך השנים.
ציפי חוטובלי: אנחנו בקטגוריה השלישית.
רעות הררי: אנחנו בקטגוריה השלישית שהיא: גיוס וקידום בארגון.
רעות הררי: בנושא של גיוס וקידום אנחנו בודקים שני נדבכים עיקריים.
רעות הררי: הנדבך הראשון הוא שיעורי השתתפות.
רעות הררי: אנחנו בודקים שיעור השתתפות של נשים מכלל העובדים בארגון; שיעור הנשים בהנהלה המצומצמת של הארגון; שיעור הנשים מכלל המנהלים בארגון.
רעות הררי: לצורך העניין, תהיה חלוקה בין מנהלים בעלי כפיפים ומנהלים שהם מנהלים מקצועיים בארגון; אנחנו בודקים את שיעור הנשים מכלל העובדים בדרגות הבכירות בארגון.
רעות הררי: זה ייקבע על פי מספר העובדים שמשתייכים ל-20% המשתכרים הגבוהים ביותר ברוטו בארגון.
ניר חיים ויינר: עושים פריסה של המעסיק ובודקים בכל רמה ורמה.
ציפי חוטובלי: לוקחים ממש את מבנה הפירמידה ובודקים.
ניר חיים ויינר: בודקים איפה הצטברות הנשים, האם הם נמצאות ברמה הנמוכה ביותר של הדרגות או יש שיעור שוויוני.
רעות הררי: בנוסף לזה אנחנו בודקים גם את שיעור הנשים מכלל הקידומים שנעשו בשנה האחרונה, בדרגות הנמוכות ובדרגות הגבוהות.
רעות הררי: הנדבך השני שאנחנו בודקים זה תהליך הגיוס והקידום בארגון.
רעות הררי: כל ההיבטים של מדיניות שוויונית ושקופה בנושאי גיוס; תיאורי עיסוק אחידי מין; הפעלת מאמץ פעיל להשגת מועמדים מגוונים; בדיקה של המועמדים על בסיס קריטריונים זהים.
רעות הררי: אני לא אלאה אתכם בשאר הבדיקות אבל ה רעיון הוא שאנחנו בודקים במקביל את שיעורי השתתפות ואת התהליך עצמו.
רעות הררי: אמת המידה הרביעית: הכשרה, הדרכה ופיתוח קריירה.
רעות הררי: בנושא הזה אנחנו בודקים: שוויוניות מגדרית בנגישות למסלול פיתוח ההון האנושי בארגון.
ציפי חוטובלי: כלומר, כל מסלולי הקידום, כולל לימודים מתקדמים, תואר שני ותואר שלישי.
רעות הררי: בדיוק.
רעות הררי: מסלולי תכנית קריירה, הכשרות מקצועיות, פיתוח מנהלים, חניכה ואימון אישי.
רעות הררי: אנחנו בודקים את קיומן של תכניות הכשרה והדרכה בשעות שהן נוחות להורות.
רעות הררי: אנחנו בודקים האם הארגון יכול לספק נתונים על מספר העובדים שהשתתפו בתכניות הכשרה בחלוקה מגדרית ועוד פעולות נוספות שנעשו על-מנת לקדם אווירה תומכת כלפי נשים בארגון והורים ככלל.
רעות הררי: אמת המידה הבאה היא: איזון עבודה/משפחה.
רעות הררי: כמו שאמרנו, החוק שם דגש על העניין של הורות וגם המועצה מוצאת לנכון לתת לזה ניקוד גבוה.
רעות הררי: לא דיברתי איתכם על העניין של ניקוד אבל כל אמות המידה האלה נוקדו בהליך דמוקרטי שנעשה בקרב חברי המועצה.
רעות הררי: כל חבר מועצה נתן את הניקוד שלו לכל אחת מאמות המידה.
רעות הררי: עשינו שקלול והבאנו את זה לאישור מחודש.
רעות הררי: הנושא של איזון עבודה ומשפחה, בגלל החדשנות שלו באופן כללי בחקיקה, הוחלט לתת לו ניקוד יחסית גבוה.
רעות הררי: אם תתעניינו אחר-כך, אני אתן לכם את הניקוד המפורט.
רעות הררי: בהקשר של עבודה ומשפחה אנחנו בודקים שהארגון מציע לעובדיו שימוש בהסדרים תעסוקתיים לצורך השגת איזון עבודה ומשפחה.
רעות הררי: בין ההסדרים התעסוקתיים שאנחנו בודקים זה שעות עבודה גמישות, שבוע עבודה דחוס, יציאה מוקדמת יום בשבוע לכל עובדי הארגון, ג'וב שרינג, משרות חלקיות מבחירה לנשים, הגבלת שעות ישיבות רבות משתתפים עד השעה 17:00, עבודה מהבית באופן מלא או חלקי.
רעות הררי: אנחנו בודקים אפשרות לשיבה הדרגתית מחופשת לידה.
רעות הררי: עשינו ליווי מחקרי לחוק.
רעות הררי: לפני חודשיים הוצאנו סקירה לקראת יום האישה הבינלאומי בנושא של חופשת לידה וחזרה הדרגתית מחופשת לידה לעבודה.
רעות הררי: המשגנו את תיאור המקרה של חברת "אינטל" שמפעילה תכנית מאוד ייחודית בהקשר הזה של חזרה הדרגתית לאחר חופשת לידה.
רעות הררי: במסגרת המנדט שהחוק נותן לנו להפעלת תכניות ניסוי, החלטנו לעשות ניסוי של חזרה הדרגתית מחופשת לידה במספר ארגונים על-מנת להוכיח את האפקטיביות של זה.
ציפי חוטובלי: יש לי שאלה לגבי תחולת החוק.
ציפי חוטובלי: החוק חל גם מעסיקים פרטיים וגם על המגזר הציבורי?
רעות הררי: החוק מאפשר למעסיקים פרטיים לקבל מענקים ולמגזר הציבורי הוא מאפשר לקבל אותו.
תמי סלע: ראיתי שהפרשנות היא באמת מצמצמת לעניין המגזר הציבורי.
רעות הררי: זאת היתה המלצתה של יו"ר המועצה.
ציפי חוטובלי: תגידי את הקריטריון האחרון ואז אנחנו נעבור להערות.
רעות הררי: יש עוד כמה קריטריונים.
רעות הררי: בעניין של איזון ומשפחה אנחנו בודקים אפשרויות של מעון יום בתחומי הארגון, קייטנות בחופשות, הפעלת תכניות לתמיכה בהורים, עידוד ומתן אפשרויות לגברים ליציאה לחופשת לידה ועוד דברים שיש לארגון להציע.
רעות הררי: אנחנו נבדוק שהארגון אוסף נתונים באופן שוטף על אחוז השימוש בהסדרים המוצעים בקרב העובדים שזכאים לכך.
רעות הררי: אנחנו אוספים עוד אינפורמציה חשובה בנושא של איזון עבודה ומשפחה וזה כל הנושא של שיעור הנשים שחוזרות מחופשת לידה.
רעות הררי: זה לצורך איסוף הנתונים: מספר הנשים שיצאו לחופשת לידה במהלך השנה האחרונה, משך חופשת הלידה של כל אחת מהנשים, מספר הנשים שחזרו לארגון בתום חופשת הלידה, מספר הנשים שחזרו לתפקיד המקורי שלהן, מספר הנשים שהיקף משרתן השתנה מרצון לאחר החזרה.
רעות הררי: אמת המידה הבאה: יישום מדיניות שוויונית כלפי נשים מניקות, נשים בהריון ובטיפולי פוריות.
רעות הררי: אנחנו בודקים שהארגון פועל באופן יזום על-מנת ליידע מנהלים ועובדים לגבי זכויותיה של האוכלוסייה הזאת, באמצעות הדרכה פרונטאלית, עלוני מידע, לוחות מודעות, אתר אינטרנט פנימי של הארגון וכדומה.
רעות הררי: הארגון מציע לנשים שמשתייכים לאוכלוסייה הזאת ייעוץ מתאים לגבי זכויותיהן.
רעות הררי: לנשים שמשתייכות לאוכלוסייה הזאת יש תנאי עבודה מתאימים לפי הצורך, מעבר למפורט בחוק, כמובן.
רעות הררי: בכלל, כל אמות המידה האלה, בודקות דברים שהם רק מעבר למפורט בחוק.
רעות הררי: אין לנו עניין לתגמל ארגון על-כך שהוא עומד בחוקי העבודה.
רעות הררי: אמת המידה הבאה: פעולות ותכניות מיוחדות.
רעות הררי: קיום תכניות ופעילויות ייחודיות פנים וחוץ ארגוניות שעוסקות בסוגיות מהותיות בתחום תעסוקת נשים ומכוונות לקידום העסקה שוויונית והוגנת של נשים.
רעות הררי: לדוגמה: פעילויות חינוכיות בקהילה, הכשרות ייחודיות לנשים וכדומה.