GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בנדיקט פרנקינט: ואני חושבת, שעבור הצורות הגרועות ביותר של סחר, וללא ספק, סחר בנשים וזנות, זה באופן ניכר כל החברה כעת מודעת ומאוד נגד זה.
בנדיקט פרנקינט: והיינו רוצים לפעול גם על הרגלים חברתיים המקדמים מעט סחר זה באנים, כגון אנשים המשתמשים, כמובן, בעבודה שחורה עבור לעיתים דברים קטנים מאוד אך דברים שיחדיו מעודדים תנועות אלו של אנשים שאינן חוקיות.
בנדיקט פרנקינט: אז אם כן כפי שניתן לנחש מההתערבות שלי, אינני לחלוטין מומחית בנושאים אלו אך ללא ספק, בהינתן האינטרס המשותף בין ישראל ובלגיה, ללא ספק הייתי מעודדת יותר מגע בכל רמה, בין אם בין ארגונים ללא מטרות רווח או אנשי פרלמנט או פוליטיקאים או עובדי ציבור, לגבי פרויקט זה.
בנדיקט פרנקינט: תודה רבה לכם.
אורית זוארץ: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה לך, הוד מעלתך, השגרירה.
אורית זוארץ: בבקשה, שגריר הפיליפינים, הוד מעלתך.
קאלונג ג'נרוסו: תודה רבה לך, גברתי היו"ר, ח"כ אורית זוארץ.
קאלונג ג'נרוסו: אני מעריך מאוד את ההזמנה שקיבלנו להצטרף אליכם היום.
קאלונג ג'נרוסו: ברצוני לברך את ח"כ דני איילון, סגן שר החוץ, ואת שאר עמיתי מהסגל הדיפלומטי.
קאלונג ג'נרוסו: ראשית, ברצוני לברך את ישראל על כך שקודמה, אם ניתן לומר זאת, לרובד הראשון.
קאלונג ג'נרוסו: זהו הישג בלתי רגיל, ואנו שואפים להתקדם גם כן בכיוון זה.
קאלונג ג'נרוסו: ברצוני גם להודות לממשלת ישראל על מאמציה להגן ולקדם את רווחת עובדינו, שהינם חברים מרכזיים כאן בישראל.
קאלונג ג'נרוסו: ואנו מעריכים בכנות את הסיוע המוגש על ידי הרשויות לשגרירות ולעובדים שלנו.
קאלונג ג'נרוסו: כמו כן ברצוני להודות למגוון הארגונים הלא ממשלתיים שעזרו לנו במשך השנים.
קאלונג ג'נרוסו: כפי שהזכרתי, הפיליפינים מדורגת כמדינה מהרובד השני תחת דוח הסחר בבני אדם של ארצות הברית עבור 2012, אך אנו מאמינים כי אנו משקיעים מאמצים בלתי נדלים כדי להגיע לרמה האופטימאלית ביותר בה אנו מעוניינים.
קאלונג ג'נרוסו: כבר בשנת 2003, חוקקנו כבר חוק שעסק במלחמה בסחר בבני אדם.
קאלונג ג'נרוסו: אנו מכנים אותו "החוק נגד הסחר בבני אדם", הידוע גם כחוק הרפובליקה 9208.
קאלונג ג'נרוסו: כמו כן יש לנו סוכנו ת ממשלתית המכונה "מועצה בין סוכנויות כנגד סחר בבני אדם (IACAT)", ובין חבריה ניתן למצא את משרד המשפטים שלנו, משרד העבודה, החוץ, לשכת החקירות הפדראלית הלאומית שלנו, ומשרד ההגירה.
קאלונג ג'נרוסו: נכון להיום, יש לנו רק, לפי התיעוד שלנו, מקרה מוצק אחד של סחר בבני אדם, שהתרחש בשנת 2007.
קאלונג ג'נרוסו: היה פסק דין סופי בשנת 2009.
קאלונג ג'נרוסו: מקרה זה נעשה על ידי ממשלת ישראל, בשיתוף פעולה עם השגרירות שלנו.
קאלונג ג'נרוסו: והמעסיק הורשע.
קאלונג ג'נרוסו: כך שעם שיתוף הפעולה של כולם בפורום זה, אנו צועדים לעבר השגת החיסול הסופי של מכה זו.
קאלונג ג'נרוסו: תודה רבה לכם.
קאלונג ג'נרוסו: אני מעריך זאת.
אורית זוארץ: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה לך.
אורית זוארץ: תודה רבה לך, הוד מעלתך, השגריר.
אורית זוארץ: וברצוני לקבל בברכה את כתב החדשות, מר הרלדו ריברה.
אורית זוארץ: בבקשה, באפשרותך להצטרף אלינו את אתה מעוניין בכך, לצידי השולחן.
אורית זוארץ: הוא הגיע כדי לסקר את העבודה והמאבק של מדינת ישראל נגד סחר בבני אדם והעובדה כי הועלנו לנדבך הראשון, ופעלנו יחדיו בשיתוף פעולה עם משרד החוץ, משרד המשפטים, המשרד לביטחון פנים, משרד הרווחה והבריאות, וכמו כן עם נציג של שגרירות ארה"ב שנמצא כאן איתנו, מר מיכאל לוריה (תודה לך שוב על שהגעת), וחברנו ועמיתינו סביב העולם המיוצגים כאן.
אורית זוארץ: ישנם רק כמה מכם.
אורית זוארץ: הזמנו שגרירים רבים אחרים, אך אני מאמינה כי מרביתם עסוקים מאוד.
אורית זוארץ: אבל אני חושבת שלא נוכל לקחת כמובן מאליו את מעורבות
אורית זוארץ: כם בנושאים אלו ואת החשיבות שאתם רואים במאבק עולמי זה.
אורית זוארץ: אנו מדברים על מאבק עולמי.
אורית זוארץ: אנו מדברים על תופעה עולמית של סחר בבני אדם באופן כללי וסחר בנשים בייחוד.
אורית זוארץ: והעובדה כי מדינת ישראל הועלתה לנדבך הראשון בדוח) TIP סחר בבני אדם) משמעו כי האנשים היושבים בחדר זה, מהמשרדים והארגונים הלא ממשלתיים, עשו עבודה יוצאת דופן לאורך השנים.
אורית זוארץ: עבר רק עשור של מאבק, אך עם הישגים רבים.
אורית זוארץ: איננו יכולים לשבת במקום ולהנות מכך עדיין, משום שיש לנו דברים רבים שעלינו לקדם ולהמשיך לעבוד עליהם.
אורית זוארץ: אנו ניצבים בפני תופעה חדשה: מהגרים רבים ואנשים המבקשים מקלט שמגיעים ממצרים לישראל, קהילות פגיעות הניצבות בפני אלימות מרובה בדרך לישראל.
אורית זוארץ: ואנו נחושים להמשיך לטפל בנושאים אלו ולדאוג לאותם קורבנות בישראל.
אורית זוארץ: יש לנו שני מקלטים בישראל, אחד מהם הוא מקלט עבור גברים ונשים, ושלושה מהם מקלטים לנשים שעברו התעללות דרך זנות, וחוקים וכוחות משימה ממשלתיים המובלים על ידי רחל גרשוני כאן.
אורית זוארץ: ואנו יכולים רק להציב את המטרות הבאות שלנו ולנסות לקדמן.
אורית זוארץ: נמצא עימי כאן סגן שר החוץ דני איילון.
אורית זוארץ: ובבקשה, הבמה שלך.
החוץ דני אילון: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) שוב, תודה רבה לך, יו"ר זוארץ.
החוץ דני אילון: התופעה של סחר בבני אדם היא אחת מהתופעות הנתעבות ביותר שאנו יכולים לחזות בהן.
החוץ דני אילון: אנו מאוד גאים בישראל בכך ששילבנו יד ליד, כתף לכתף, עם המדינות הנאורות ביותר בעולם (בראש ובראשונה ארה"ב, אך גם עם מדינות אחרות המיוצגות כאן: נפל, הפיליפינים, בלגיה, הולנד וכמה אחרות) כדי להדביר תופעה זו.
החוץ דני אילון: אנו גאים מאוד בכך שהשנה לא היה אף מקרה של סחר בבני אדם בישראל, אך אנו לא מתכננים לנוח על זרי הדפנה אלא להמשיך להילחם בכך.
החוץ דני אילון: זאת אינה רק מטרה אסטרטגית לאומית עבורינו.
החוץ דני אילון: זו גם מטרה מוסרית.
החוץ דני אילון: ואנו נמשיך לפעול במשרד החוץ.
החוץ דני אילון: אנו נחבור לכל שאר המדינות.
החוץ דני אילון: הקונסוליות והשגרירויות שלנו ברחבי העולם מכוונות מאוד בהכשרתן לזיהוי דבר זה ומניעתו.
החוץ דני אילון: כמובן, גם לאכיפה והגנה.
החוץ דני אילון: אם כן ברצוני להודות לכם מאוד.
החוץ דני אילון: תודה לכולם.
החוץ דני אילון: וברשותך, אורית, אני אצא החוצה להמשך הפעילות וחלק מהפעילות זה גם הסברה ולכן אני הולך לקדם ולקבל את הצוות מפוקס ניוז.
החוץ דני אילון: אז תודה רבה לכולם.
אורית זוארץ: הסוגיה הזו בהחלט מעסיקה גורמים רבים, לא רק בישראל, גם בעולם.
אורית זוארץ: לאחרונה השתתפתי בכנס בינלאומי בבוסטון, שעסק בסוגיית מיגור וטיפול בתופעת הזנות והפללת לקוחות, ובוושינגטון התקיימה מסיבת עיתונאים ואני חייבת לומר שבישראל, בשלושת שנותיי, לא הייתה כזו מסיבת עיתונאים שהשתתפתי, לדבר על סוגיית הסחר בבני אדם ועל העבודה שישראל עושה בתחום הזה.
אורית זוארץ: אני מאוד הופתעתי מההתעניינות הרבה שיש בקרב השותפים שלנו למה קורה בישראל ואני חייבת לציין שזאת פעם ראשונה שגם הוזמנתי לדבר על סוגיה שלא קשורה לסוגיות החוץ והביטחון ומה קורה במזרח התיכון והקונפליקט הישראלי-פלסטיני.
אורית זוארץ: בשבילי זה היה חידוש מרענן לדבר על עבודה שנעשית פה ועל ההתגייסות של מדינת ישראל.
אורית זוארץ: אז תודה רבה לך.
דניאל אילון: תודה רבה לכולם, בהצלחה.
אורית זוארץ: הגב' ציפי נחשון גליק, משרד הרווחה.
אורית זוארץ: היה כאן השר הקודם, לפני מספר ישיבות השתתף כאן השר משה כחלון, השר הנוכחי, והחשיבות המאוד גדולה זה שלפחות הצוות המשרדי שמוביל את המאבקים במשרד נשאר קבוע.
ציפי נחשון גליק: שלום לכולם.
ציפי נחשון גליק: גם אנחנו מאוד גאים להיות שותפים בהפעלת תכניות שחלקן בעקבות החלטת ממשלה וחלקן בעקבות האחריות של המשרד שלקח על עצמו לכתוב תכנית ולגייס לה את המשאבים הראויים באמצעות משרד ראש הממשלה.
ציפי נחשון גליק: אז כמו שנאמר לגבי סחר בבני אדם, אנחנו שמחים להפעיל את המקלטים שקיימים ועם צוותים מקצועיים ורק היום נודע לי ששתי עובדות מתוך המקלט כבר משמשות שגרירות ונסעו לאוזבקיסטן ללמד איך מפעילים מקלט לסחר בבני אדם.
ציפי נחשון גליק: אז זה בהחלט מעלה את הגאווה שלנו.
ציפי נחשון גליק: אנחנו כרגע בהקמת דירות נוספות ואנחנו לקראת קבלת אישור להקים דירה נוספת, כדי לצמצם את תורי ההמתנה למקלט, בעיקר שמטפל בנשים.
ציפי נחשון גליק: זה לגבי הסחר.
ציפי נחשון גליק: לגבי הזנות במדינת ישראל, כמו שאמרתי, אנחנו גאים באמת להפעיל ולהוביל תכנית בין משרדית לטיפול בצעירות ונשים בזנות.
ציפי נחשון גליק: השותף שלנו הישן, אבל חדש בנושא הסקר הלאומי שמדינת ישראל התחילה אותו כדי לבחון את היקף תופעת הזנות בקרב קטינים, צעירות ונשים, המשרד לביטחון פנים, אנחנו מרחיבים את הסקר הלאומי כדי לבחון את היקף התופעה בקרב גברים, ויחד עם זאת בהפעלת התכניות שקיימות בארץ, בשלוש רשויות מקומיות, אנחנו נכנסים כרגע לעיר אילת.
ציפי נחשון גליק: כמו כן מודגש כל הזמן לגבי זנות קטינים וזנות של גברים, אז לגבי זנות קטינים, אני חייבת לציין שבהרבה מאוד מהתכניות שלנו אנחנו מנסים לא לתייג את הקטינים ולכן הגשנו תכנית לשר שלנו לאוכלוסייה בקצה הרצף, כך קראנו לה, ומאוד חשוב לא לתייג אותם, כי חלק מבני הנוער מרגישים איזה שהוא מן, לפחות הנערות שאנחנו פוגשים, מן ייחודיות כזאת, כאילו זנות, כי יש גם מסרים כאלה ומיתוסים, שגם סטודנטיות בזנות, שחס וחלילה לא נאמץ את זה כמקצוע.
ציפי נחשון גליק: לכן בתכנית שלנו של קצה הרצף בהחלט אנחנו לקחנו דוגמה מהתכנית של הזנות של המבוגרים ויש שם רצף של מענים לקטינים בזנות, כולל בנים, עד גיל 25, שזה כולל צעירים ולא רק קטינים.
ציפי נחשון גליק: השר שלנו כבר נפגש עם האוצר והם ביקשו לחזור ולדון בבקשה התקציבית, מדובר על 27 מיליון שאנחנו זקוקים להם כדי להקים את המסגרות לקטינים, כולל גברים.
ציפי נחשון גליק: ואנחנו קשובים באמת לכל הצרכים ומשתדלים להיות ערים לכל הצרכים כדי לגבש ולהמשיך לפתח תכניות כראוי.
ציפי נחשון גליק: יחד עם זאת, במשרד הקליטה יצרנו שותפות, אנחנו הולכים גם לפתח תכניות נוספות לנערות בקצה הרצף, אנחנו כבר בשלבי הקמה של כמה תכניות בשבע ערים בארץ.
ציפי נחשון גליק: כמו שאמרתי, אנחנו לא קוראים לזה תכנית לטיפול בקטינות בזנות, אבל בהחלט מדובר בנערות מתחת לגיל 18 שמנוצלות בזנות.
אורית זוארץ: אנחנו נעשה מעבר לנציגת ארגונים, אמי סער, מנהלת קשרי ממשל וסחר בבני אדם במוקד הסיוע לעובדים זרים, בבקשה.
אמי סער: אני מגיעה לכאן ממוקד סיוע לעובדים זרים.
אמי סער: קודם כל אני רוצה באמת לברך על העלייה של ישראל לקבוצה הראשונה ולהודות לשותפיי לעבודה מבין משרדי הממשלה, לרחל שתומכת, ואת אמרת מנטורית, אני מצטרפת, לסיגלית זוהר שעושה עבודה נפלאה עם המוני מבקשי מקלט שחוו חוויות קשות בסיני, לוויקה מהמקלט, לרובי, שעוזר לנו, לאורית על העבודה ועל הוועדה.
אמי סער: אבל אני רוצה לציין, קצת אולי משביתת שמחה, שיש עדיין כמה תחומים- - - בתחום הסחר בנשים, אני עשר שנים בתחום ואני חושבת שחל שיפור ניכר, יש עדיין מה לעשות, אחרת את ואני היינו סוגרות את הבסטה, אבל בתחום מהגרי העבודה עדיין יש לנו 50,000 מהגרי עבודה בסיעוד.
אמי סער: לפני שש שנים אמר בג"צ שהכבילה היא עבדות מודרנית והכבילה עדיין קיימת ונהפוך הוא, בשנת 2011 יש חקיקה חדשה שמשלשת את הכבילה לאזור, למעסיק, לתת עיסוק וזה משהו שאנחנו לא יכולים להתעלם ממנו ואנחנו חייבים להמשיך ולהילחם.
אמי סער: אני יודעת שזו לא הוועדה המתאימה, אבל סחר הוא סחר.
אמי סער: בחקלאות, הזכירו כבר, יש אלפי אנשים שהתנאים שלהם נעים בין עושק לבין סחר.
אמי סער: יש תופעה חדשה של סחר בענף הדיג שאנחנו גילינו השנה, ויש עוד עבודה.
אמי סער: תחום נוסף שאני יודעת שמטפלים, ואני גם שמעתי פה קולות נגד, דיברו על מבקשי המקלט וטרחו להזכיר שזה נעשה בסיני.
אמי סער: זה נעשה במצרים.
אמי סער: אני חושבת שבמלחמת העולם השנייה, כשיהודים ברחו והגיעו לשוויץ, או למדינה אחרת, ציפו שיטפלו בהם שם, לא ציפו שיחזירו אותם למדינה שממנה הם הגיעו, וצריך להמשיך לטפל באנשים האלה, וגם באותם אנשים שהם קרבנות עינויים ולא רק קרבנות סחר, שכשהם יוצאים, קרבנות סחר, אם יש מקום במקלט, או שלא משחררים אותם מיידית לרחוב, הם מטופלים.
אמי סער: כל האחרים מטופלים, גם אנשים שמגיעים, קרבנות סחר שלא רצו ללכת למקלט, אין להם תמיד טיפול, גם קרבנות עינויים לא מטופלים ולא מוכרים וזה משהו שאנחנו חייבים לעצמנו לטפל.
אורית זוארץ: תודה רבה לך .
אורית זוארץ: אני אתייחס בקצרה לדברייך, שכן במסגרת הפעילות של הוועדה אנחנו נחשפנו לתופעה המאוד מאוד קשה של עינויים במצרים ומה לעשות, העינויים מתרחשים במצרים, לא בתוך גבולות מדינת ישראל.
אורית זוארץ: זה לא מסיר את האחריות שלנו לטפל בקרבנות שמגיעים לפתחנו, זה המסר.
אורית זוארץ: העינויים והעברות נעברו בתוך מצרים והם מגיעים לפתחנו ואנחנו כמדינה ערכית, מוסרית, דמוקרטית, שאלה הם ערכיה, צריכים לקחת אחריות, מעבר לעובדה שאנחנו חתומים על אמנות בינלאומיות וכל החלק היותר משפטי ברמה הבינלאומית, אלא ערכית ומוסרית אנחנו מחויבים וכך נעשה.
אורית זוארץ: אנחנו יודעים שזה נעשה, נעשים ניסיונות לפחות במסגרת מתקן הכליאה, לאחר מכן במסגרת המקלט.
אורית זוארץ: היו כמה מקרים שמבחינת הסחר זה לא היה פר אקסלנס סחר כפי שהוא מוגדר, ובאמת קרבנות שהייתה שם איזה שהיא ראשית ראיה על החזקה בתנאי כפייה או עבדות, הועברו למקלט וטופלו.
אורית זוארץ: אני בהחלט מסכימה איתך שלתופעה החדשה הזו שבאמת אנחנו ניצבים לפתחה, עדיין למדינת ישראל אין מענה.
אורית זוארץ: אנחנו פנינו לראש הממשלה על מנת לקדם הצעת מחליטים להקמת צוות שיבחן את הסוגיה הזו בצורה הרבה יותר מעמיקה ומקצועית ויחליט כיצד מדינת ישראל מטפלת.
אורית זוארץ: ההחלטה לא אם מטפלת או לא מטפלת, אלא כיצד היא מטפלת, המחויבות שלנו היא לטפל וצריך למצוא את הדרך ולכן חלק מההצעות היו גם להקים במתקן החדש שיוקם למהגרים הלא חוקיים שמגיעים לישראל, או מסתננים, בינינו מבקשי מקלט גם מטעמים כלכליים זו בקשה למקלט, יחידה לאיתור וזיהוי כבר בשלב הראשוני שהם מגיעים למדינת ישראל.
אורית זוארץ: ובאמת, עם כל העבודה שנעשית במתקן והמאמצים שמפקד המתקן עושה יחד עם צוות המתקן, זה לא תחום העיסוק שלהם.
אורית זוארץ: כלומר לאתר ולמפות קרבנות סחר זה לא הגדרת התפקיד שלהם, ולכן חייבת לקום שם יחידה, אם זה במתקן החדש או במתקן הנוכחי שתמפה ותזהה את הקרבנות ותיתן להם מענה הולם.
אורית זוארץ: ולגבי קרבנות עינויים, חייבים להסדיר את זה.
אורית זוארץ: אם נצטרך להסדיר את זה בחקיקה, אנחנו נקדם חקיקה שתסדיר את המחויבות שלנו לטפל בקרבנות העינויים.
אורית זוארץ: ושוב, כן, בתוך כל ההתלהמות הזו והרעש והקריאות לגירוש המסתננים, אנחנו חייבים לנשום רגע ולזכור שבקרבם יש עשרות קרבנות שלהם אנחנו מחויבים.
אורית זוארץ: לצערנו כרגע ידינו כבולות, המערכות עושות ככל יכולתן, אבל אנחנו נמשיך לעקוב אחרי זה גם במסגרת הוועדה.
אורית זוארץ: עורכת דין גילי ורון ממטה המאבק בסחר בנשים יצאה.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור הלאה למשרד הפנים, בבקשה, גב' מיכל יוספוב, שותפה לוועדה.
מיכל יוספוב: אנחנו, כמשרד הפנים שותפים למאבק משנת 2004, כשהיינו אז מינהל האוכלוסין.
מיכל יוספוב: בשלוש-ארבע השנים האחרונות הפכנו ממינהל לרשות האוכלוסין.
מיכל יוספוב: עם כניסת המנכ"ל החדש שלנו לתפקיד, מר אמנון בן עמי, הוא שם את הנושא הזה בסדר העדיפויות הראשון שלו והוא נתן הוראה חד משמעית להשריש לכל היחידות ברשות את כל הנושא של סחר בבני אדם והן סחר בנשים.
מיכל יוספוב: כידוע לכם רשות האוכלוסין נמצאת כבר שלוש שנים בשלבי הקמה, קיבלנו כל מיני יחידות ממשרדים אחרים, ממשרד התמ"ת (התעשייה, המסחר והתעסוקה), קיבלנו מהמשטרה, וממינהל קטן של אוכלוסין, שהיינו למעשה מטפלים רק בנושא של הגנה, נוצר מצב שהרשות פתאום נהפכה גם מטפלת בנושא הגנה ובנושא האכיפה ובתחום של המניעה, ואז היינו צריכים לדעת איך לשלב את כל הנושאים האלה ביחד, כי קיבלנו עובדים מכל מיני משרדים עם תרבויות שונות והכשרות שונות.
מיכל יוספוב: כתוצאה מכך נתנו דגש על כל נושא של הכשרות.
מיכל יוספוב: רחל גרשוני הייתה מגויסת אלינו ימים רבים והיא נתנה הכשרות למאות עובדים בתוך הרשות בנושא סחר בבני אדם.
מיכל יוספוב: לא רק זה, גם הייתה החלטה לתת הכשרות לגורמים חיצוניים למעשה שעובדים איתנו וזה היה העובדים הסוציאליים של הלשכות של כוח אדם.
מיכל יוספוב: אנחנו נתנו להם גם קורס והכשרה בכל הנושא של זיהוי.
מיכל יוספוב: הרשות עושה את כל המאמצים כדי למגר את התופעה, כמו שציינתי, בתחום ההגנה, האכיפה והמניעה.
מיכל יוספוב: העובדים שלנו מודעים לזה, אנחנו, כמו שכבר אמרו, לא נשב על זרי הדפנה ונגיד 'הנה הגענו לנחלה', אנחנו נמשיך בזה.
מיכל יוספוב: בשנה הקרובה אנחנו גם נמשיך בהכשרות.
מיכל יוספוב: אנחנו מקבלים כל הזמן עובדים חדשים, אין מה לעשות, אז אנחנו צריכים להמשיך בהכשרות.
מיכל יוספוב: בחודש הקרוב לדוגמה רחל אמורה לתת הכשרה לבקרים חדשים שנכנסים לרשות ואני מקווה שאנחנו נחזיק את המקום הראשון לעוד שנים רבות.
מיכל יוספוב: ובאמת שיתוף הפעולה בין כל המשרדים שהיה בשנים האחרונות הניב פרי ותודה רבה לכולם.
אורית זוארץ: תודה רבה, גב' יוסימוב.
אורית זוארץ: אנחנו נתחיל להתכנס לסיכום, אלא אם כן מישהו רוצה עוד להוסיף?
אליעזר רוזנבאום: רק עדכון אחד לגבי מה שציפי אמרה על הסקר שהתחייבנו בדיון האחרון שלך, אז הגענו למסקנה שמאחר שהם התחילו והם עושים בנושא הנשים והקטינוּת, אז נכון לחבר את זה ולעשות את השלם של גברים וקטינים ולכן אנחנו בתהליך להרחיב את המחקר של רווחה ביחד איתנו, גם לחסוך וגם להביא תמונה מלאה, אני מקווה, מהר, כי הם כבר בחרו בחברה שעושה ולכן אנחנו לקראת סיכום בנושא הזה.
אליעזר רוזנבאום: הדבר השני, לפני חודש השר לביטחון פנים קיים ביקור עבודה בגרמניה ובאיטליה ואחד הנושאים שעלו באיטליה היה כל נושא המהגרים והמסתננים.
אליעזר רוזנבאום: מסתבר שגם הם מתמודדים רבות עם הנושא, יש להם 12 מתקני השהיה, פתוחים, סגורים, אנחנו בשבוע הבא מוציאים אנשי מקצוע, גם משירות בתי הסוהר וגם מהמשטרה וגם ממינהל האוכלוסין, על מנת ללמוד כיצד הם עובדים, לראות איך הם באים ומזהים גם קרבנות ואנחנו נשתף אתכם במידע שיביאו הגורמים המקצועיים ונפיץ את זה על מנת שנוכל ללמוד.
אורית זוארץ: אנחנו נשמח מאוד, תודה רבה.
אורית זוארץ: תודה רבה על שיתוף הפעולה של כל הגורמים, אני בהחלט חוזרת ומסכמת את הדברים שעלו.
אורית זוארץ: ראשית, אנחנו באמת גאים על ההישג ההיסטורי המשמעותי הזה של מדינת ישראל וההכרה בעבודה המאוד מאוד קשה ומשמעותית שעושה כל אחד ואחת מהיושבים בחדר הזה, וגם השותפים שלא נמצאים איתנו כרגע, למיגור תופעות סחר בבני אדם בכלל וסחר בנשים בפרט, וההערכה על העבודה הזו מגיעה בדמות העלייה בדירוג של מדינת ישראל בתוך מחלקת המדינה.
אורית זוארץ: אני תמיד אומרת, זה דירוג האשראי שלנו מול ארצות הברית, האם אנחנו נמשיך לקבל סיוע ונהיה מוערכים כמדינה שמקדמת תפיסות דמוקרטיות, או נהיה תחת ביקורת קשה.
אורית זוארץ: אני רוצה לסכם ולומר שאנחנו מאמצים את ההמלצות בדוח, אנחנו נעביר אותן לכל הצוותים ולמשרדים השונים.
אורית זוארץ: כל משרד יצטרך להתייחס לשינויים ולתיקונים הנדרשים בדיון שהמשרד יזומן ובחלק מהסוגיות והנושאים יצטרכו לתת גם מענה להערות בדוח.
אורית זוארץ: אנחנו לא נשקוט ולא ננוח על זרי דפנה.
אורית זוארץ: זה בישיבות במושב הקרוב.
אורית זוארץ: בהמשך אני רוצה להתייחס לשני פרויקטים שעומדים על הפרק, אחד מהם זה כנס תרבויות שיתקיים כאן בכנסת ב-24 ביולי.
אורית זוארץ: זה כנס שמופק בהובלה של היחידה למאבק בסחר בבני אדם, גם לכנס הזה הזמנו את השגרירים והשגרירות של המדינות שעובדות איתנו בשיתוף פעולה.
אורית זוארץ: אנחנו נשמח לראות אתכם בכנס.
אורית זוארץ: אנחנו בהחלט נשמח לראות בכנס את הצוותים המקצועיים ממשרדי הממשלה השונים ולא רק הצוות המוביל וההנהגה, אלא גם פקחים וגם עובדי שטח וגם גורמי אכיפה ממשטרת ישראל שבאים במגע עם קרבנות פוטנציאליים, כמובן מתוך מתקן הכליאה והזמנה מפורטת תקבלו בהמשך.
אורית זוארץ: בהמשך לבחינת האפשרויות שלנו לשתף פעולה ברמה הגלובלית והסיור שלי עם ועדת החוץ והביטחון על הגדר עם מצרים, והבנה שיש בתוך סיני מוקדים של טרור שעובדים על התוואי של סחר בבני אדם, פנינו למכון למדיניות נגד טרור במרכז הבין תחומי בהרצליה ולדר' בועז גנור, וסוכם איתו שהוועדה תקיים דיון במסגרת כנס הטרור הבינלאומי בספטמבר, מתקיים בכל שנה כנס טרור בינלאומי שעוסק בהיבטים שונים של הטרור ברמה הגלובלית, והכנס יתקיים במהלך שלושה ימים, החל מה-11 בספטמבר שהייתה נקודת ציון כואבת ברמה הגלובלית לפעילות טרור חובקת עולם, וגם במכון לחקר טרור סבורים שיש קורלציה בין סחר בבני אדם לטרור, להתפשטות של נשק ואנחנו נזמן לדיון הזה גורמים מדרום אמריקה, מארצות הברית, מדרום אפריקה, ממדינות המזרח הרחוק ויהיו גם נציגים של מדינת ישראל, במטרה לפתח את החשיבה כיצד אפשר למגר את התופעות האלה על הציר הגלובלי, מעבר לטיפול הנקודתי המקומי והממשק שלנו עם הטרור ההולך ומתגבר מתוך סיני, מצרים, כנגד מדינת ישראל והתוואי של הברחת האנשים משם שמה אותנו על המפה גם על הציר הזה.
אורית זוארץ: אני מודה לכל המשתתפים והמשתתפות גם בדיון היום, גם בדיונים לאורך השנה.
אורית זוארץ: לא תמיד הדיונים שלנו מצולמים, לא תמיד הם מתוקשרים, מרבית העבודה שלנו נעשית גם במשרדים וגם בשטח ואני חושבת שהעלייה בדירוג היא הכרה משמעותית בעבודה שלכם ושלכן.
אורית זוארץ: תודה רבה לכם ואנחנו נמשיך לשתף פעולה.
דניאל בן-סימון: חברת הכנסת חוטובלי העבירה לי את השרביט ולכן היום אני אנהל את הישיבה הזאת- - -
שלמה מולה: בנושא הזה או גם בנושא המדיני?
דניאל בן-סימון: רק בנושא המדיני כמובן, כפי שכל אחד יודע.
דניאל בן-סימון: אבל בנושאים האלה יש לדעתי כר נרחב לשיתוף פעולה ואנחנו דנים היום בנושא כאוב בעיניי ברמות שקשה לתאר אותן בגלל שהוא מסמל איזה שהיא מדיניות שהיא בעיניי, לפחות כחבר כנסת ממפלגת העבודה, מדיניות רעה, זרה לכל ההווי של המדינה הזאת ומסמלת איזה שהוא מעבר ממדינת אזרחיה, ממדינת רווחה לאזרחים, למדינה שכל אחד לעצמו ואין כמו מדיניות הדיור הציבורי כדי להמחיש את הסוגיה, את הכאב, את העוצמה של השינוי שהתחולל בחברה הישראלית.
דניאל בן-סימון: אני הזכרתי אתמול בכנסת, אני עליתי לארץ כנער בן 16, הוריי עלו אחר כך בשנת 70' ומשהו ואני לא אשכח את הצורה שבה המדינה נתנה לאנשים שעלו לארץ את הדירה, את שירותי הבריאות, את שירותי הלימודים, את בתי הספר, את כל ה- - - שוב, לאן שאדם פנה, אם זה בגלל עוני, אם זה בגלל שהוא עלה לארץ, אם זה בגלל חוסר יכולת להסתגל, המדינה הייתה שם.
דניאל בן-סימון: אני זוכר את זה, הייתי נער גדול, בן 16 ומשהו, לא ידעתי את השפה אבל ראיתי את המדינה בכל מקום.
דניאל בן-סימון: נדמה לי ש-30 או 40 שנה אחרי אנחנו רואים את השינויים הדרמטיים האלה בכל תחומי החיים ובדיור הציבורי על אחת כמה וכמה.
דניאל בן-סימון: אני לא רוצה להביא דוגמה את צרפת שהיא מדינת רווחה אבל שם אין דיור בשום מקום יוקרתי ברחבי המדינה בלי לפחות 15% שמוקדשים לדיור הציבורי.
דניאל בן-סימון: פה, נדמה לי שגם הסיפור הזה איננו, ולכן אני היום יותר אעסוק בעדויות של אנשים או נשים שנקלעו לסיטואציה יוצאת דופן, קריטריונים שהם כמעט לא אנושיים בעיניי, ותרשו להתבטא בצורה הכי חופשית, אני פה כדי לדבר ואין פה צנזורה וכל אחד יאמר מה שעל דעתו, כי מה שקורה פה לא טוב, ואין לי מה להסתיר את דעותיי הפוליטיות, מאיפה אני בא, אני איש עם תפיסת עולם סוציאליסטית של מדינת רווחה, אני בא לדיון הזה מהשקפת העולם הזאת ולכן כל מי שחושב אחרת מוזמן להסיק את המסקנות.
דניאל בן-סימון: בכל מקרה יש פה בעיה של עשרות אלפי בני אדם שנשארו בלי פתרון.
דניאל בן-סימון: אני עוסק היום רק בדיור הציבורי ובסוגיה שהיא משתנה לאורך כל השנים בעשורים האחרונים, זו תופעה שיקראו אותה בספרי ההיסטוריה, היה פעם דיור ציבורי בישראל וזה הולך ונעלם.
דניאל בן-סימון: עד כמה שאני יודע, אין עתודה שנבנית לקראת השנים הבאות ואנחנו נימצא בפני בעיה שמי שלא יכול להרשות לעצמו לקנות דירה ימצא את עצמו ברחוב, כמו בארצות הברית, לכן אני חושב שזה נושא לרגל יום הדיור הציבורי בעל חשיבות עליונה, כי זה הבסיס לקיומו של אדם, איפה ישים את ראשו בלילה.
דניאל בן-סימון: יש בתי תמחוי, הוא יכול לאכול, יש בתי ספר שהוא יכול להגיע אליהם, אבל עדיין בלילה, בשעות האלה שהוא מתבודד עם עצמו, לאן הוא יילך?
דניאל בן-סימון: איפה הוא ישים את ראשו?
דניאל בן-סימון: איפה הוא ישים את כבודו האנושי, מה יקרה לו?
דניאל בן-סימון: לכן בסוגיה הזאת של הדיור הציבורי המילה ציבורי היא מילה מטעה, זה דיור שהמדינה חייבת לאנשים שאין להם לאן ללכת.
דניאל בן-סימון: אני מציע להתחיל בסנגור של עמותת הסנגור הקהילתי.
דניאל בן-סימון: ברברה אפשטיין, את תפתחי ואחר כך אולי נשמע עדויות של נשים שנקלעו לנוסחאות האלה של שני ילדים, ילד אחד, וכל הנוסחה הזאת שיקבלו אנשים רק משלושה ילדים ומעלה ומי שנעצרה בשני ילדים תיאלץ לבחור, או דירה או עוד ילד.
מזל כלפון: אמת.
קריאה: גם אחרי עוד ילד הם לא נותנים.
דניאל בן-סימון: מי שרוצה לפרוק את הזעם שלו, שיפרוק אותו פה.
דניאל בן-סימון: מי שרוצה לומר את דעתו הכי חופשית, זה חשוב שהדברים ייאמרו פה.
דניאל בן-סימון: ברברה, בבקשה.
ברברה אפשטיין: אני אכן מנכ"ל של עמותת סנגור קהילתי, אני מדברת בשם הפורום לדיור ציבורי שכולל ארגונים אחרים, ביניהם רבנים שומרי משפט, שתי"ל, קשת לדמוקרטיה מזרחית, תרבות ובטח שכחתי מישהו, אז ישלחו לי.
ברברה אפשטיין: אנחנו היום פה רוצים להתמקד בנושא של נשים ואיך הזכאות לדיור ציבורי, או חוסר הזכאות לדיור ציבורי, משפיע על נשים.
ברברה אפשטיין: יש שני נושאים עיקריים, הנושא הראשון נמצא בקריטריונים הכי פשוטים שיש למשרד השיכון שאומר שמשפחה או אם חד הורית רק עם שלושה ילדים ומעלה ורק אם היא מתקיימת מקצבאות זכאית לדיור ציבורי.
דניאל בן-סימון: מי הבעלים של התקנה הזאת?
ברברה אפשטיין: משרד השיכון.
דניאל בן-סימון: אני רוצה לשמוע, כי משרד השיכון נמצא פה, כדי שנשמע מה ההיגיון בטענה הזו.
ברברה אפשטיין: מר ישראל שוורץ פה, הוא יכול להגיב.
ברברה אפשטיין: אני גם קצת יודעת מה הוא חושב.
ברברה אפשטיין: בכל מקרה, הכלל הזה מוציא מזכאות לדיור ציבורי מאות או אלפי משפחות שאו בחרו לעשות פחות ילדים, כי הם לא יודעים לכלכל אותם, או כי יש להם, מתוך בחירה, פחות ילדים.
ברברה אפשטיין: מבחינתנו, משפחה נזקקת היא משפחה נזקקת, אם יש לה מעט כסף ויש לה ילד אחד, או אם יש לה קצת יותר כסף עם שני ילדים, או יש לה אותו סכום כסף עם שלושה ילדים.
ברברה אפשטיין: מבחינתי המשפחה באותו מצב, היא לא מסוגלת להשיג קורת גג לעצמה ולכן אנחנו מבקשים שישונו הקריטריונים כך שיסתכלו על המשפחה או רמת המשפחה, ההכנסות של המשפחה, ולאו דווקא על כמה נפשות יש במשפחה.
ברברה אפשטיין: צריך לשלב ולראות את הנזקקות.
ברברה אפשטיין: אני שונאת את המילה הזו, אבל הקריטריונים האלה, למה המשפחה הזו לא מסוגלת להשיג קורת גג לבד, אנחנו מבקשים שכל משפחה שמתקיימת מתחת לקו העוני, ואלה המון משפחות, אם מדינת ישראל קובעת קו עוני אז לא ייתכן שגם המשפחות האלה לא יהיו זכאיות לתמיכה בדיור ציבורי מהמדינה.
ברברה אפשטיין: זה אולי נושא מורכב ודורש הרבה דיונים.
ברברה אפשטיין: הנושא השני הרבה יותר פשוט, נשים אשר מקבלות מזונות במסגרת חוק הבטחת מזונות של המוסד לביטוח לאומי לא יכולות להיות זכאיות לדיור הציבורי מכיוון שהן לא מקבלות קצבת קיום, כלומר הם לא מקבלים הבטחת הכנסה או השלמת הכנסה ולמשרד השיכון אין דרך כיום לעשות את הבדיקה הכלכלית לדעת אם הם היו זכאים להבטחת הכנסה או השלמת הכנסה לו הן לא היו מקבלות מזונות.
ברברה אפשטיין: ביטוח לאומי, במצב שיש פסק דין מזונות, מעדיף לתת את המזונות ולא את הבטחת ההכנסה כי יש איזה שהוא סיכוי, טוב או קלוש, לקבל את הכסף בחזרה מהבעל.
ברברה אפשטיין: במצב כזה יש לנו נשים רבות שמקבלות מזונות, מתקיימות בדיוק מאותו סכום שהן היו מקבלות מהבטחת הכנסה, אבל לא זכאיות.
דניאל בן-סימון: וזו גם תקנה של משרד השיכון?
ברברה אפשטיין: וזה בתקנות של משרד השיכון וזה דבר שאפשר להגיע לפתרון מאוד בקלות, זה לבקש מביטוח לאומי, כאשר אישה מבקשת, לעשות את הבדיקה הכלכלית, או לחלופין לתת למשרד השיכון את הכלים לעשות את זה.
דניאל בן-סימון: תודה רבה, ברברה.
דניאל בן-סימון: אני אבקש משתי נשים לומר את דברן בקיצור.
מזל כלפון: אני חד הורית עם שלושה ילדים שחיה מביטוח לאומי, מזונות, ולא מקבלת תור לבית ולא כסף כמו שצריך.
דניאל בן-סימון: כמה את מקבלת מביטוח לאומי?
מזל כלפון: 3,000 שקל על שתי בנות.
דניאל בן-סימון: ואת בבעיה, את לא יודעת- - -
מזל כלפון: אני בבעיה, לא מקבלת מהם גם עזרה בשכירות, שהעלו את זה בגלל שאני מקבלת מזונות ולא הבטחת הכנסה.
דניאל בן-סימון: ואם היה לך ילד שלישי?
מזל כלפון: יש לי ילד שלישי, יש לי שלושה ילדים.