GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליעזר שוורץ: השאלה, אם כבר יש פול של בקשות, והפרוצדורה בפועל לוקחת זמן, למה לא להקדים עוד?
אליעזר שוורץ: הקדמת רק 100, למה לא להקדים עוד?
אליעזר שוורץ: כלומר, כל הבקשות שהוגשו השנה, שזה עדיין לא מגיע למיליארד, זה מגיע אולי לחצי מהמיליארד.
אליעזר שוורץ: כלומר, להקדים את כל התקציב של שלוש שנים קודמות עכשיו, לרמת אישור הבקשות ואז הרשויות יתחילו לתכנן.
אליעזר שוורץ: כלומר, הכסף בפועל יוצא 20% מקדמה, 40% שלד, 40% בסוף.
אליעזר שוורץ: זה אומר שבשלוש השנים הקרובות לא תצטרך להוציא את הכסף, אבל לפחות שהרשויות יוכלו להתחיל לתכנן.
רן רידניק: בכל מקרה התקציב עצמו מוקצה בהרשאה לפני כמה שנים, וכך גם המיליארד שקלים שאמרתי, זה מיליארד בהרשאה.
רן רידניק: 100 מיליון שקלים שאמורים להיות אמורים להיות בהרשאה, בכל מקרה.
רן רידניק: אנחנו בכל מקרים מבצעים תחזיות תזרימיות, ובהתאם לזה קובעים אם אפשר לתקצב או לא לתקצב.
רן רידניק: גם עכשיו, ההקצאה הזאת גורמת לכך שיש חריגה ביצועית, על פי אומדני הביצוע, בהתחשב במה שהוחלט בממשלה.
רן רידניק: זאת אומרת גם עכשיו אנחנו מקצים יותר ממה שחשבנו לנוכח חשיבות הנושא.
רן רידניק: מעבר לכך, הקצאה נוספת נוכח המגבלות הפיסקליות והתקציב הבא לטובה עלינו, אבל הלא קל, יכול להיות שזה לא סביר.
אליעזר שוורץ: אבל אתה לא תוציא את הכסף בפועל.
רן רידניק: אני אומר, יש תחזיות תזרימיות.
רן רידניק: בעיקרון אם יש לנו תחזית תזרימית וראינו שיש אפשרות במסגרות של 2013, 2014, 2015 לבצע הקדמה, היא תבוצע, מעבר למה שהוחלט.
רן רידניק: מעבר לכך, שוב, יש גם הקצאה בשנה הבאה ותהיה גם בעוד שנתיים.
רן רידניק: אני מאד מקווה שנגיע להיקפי בינוי ... מהשנה.
אליעזר שוורץ: לא, השאלה אם לא ליצור עכשיו את הפול עם כל הרשויות שרוצות, ולהקצות על פי הכסף שיש לך ביד.
אליעזר שוורץ: אבל כל פעם לפתוח בקשות חדשות בשנים הבאות - - -
רן רידניק: אז זה אומר שבשנה הבאה אף אחד לא יוכל להגיש.
אליעזר שוורץ: תמיד תהיה לך אפשרות להגיש עוד, אבל מי שכאילו, אתה יוצר פול שימנע את כל הבירוקרטיה בעתיד.
רן רידניק: בוא, אני לא חושב שכסף כאן זה הבעיה.
רן רידניק: היה פול גדול של כסף, הוחלט להקדים אותו, לתת יותר כסף.
רות דיין מדר: הבעיה שהרשות לא מתחילה לבצע את ההליך הפרוצדוראלי שהיא צריכה, עד שהיא לא מקבלת את האישור לקבלת כסף.
רן רידניק: זה בסדר, גם החשב לא מאשר שום דבר וגם האגף לא מוציא שום דבר עד שיש כסף.
רות דיין מדר: אז צריך להבין שזה תהליך.
רן רידניק: אני מבין שזה תהליך.
רן רידניק: בשנה שעברה והשנה הוקצו סכומים גבוהים מהמתוכנן נוכח הבקשות, ובואו נבצע את זה.
ציפי חוטובלי: תראה, אני לא יודעת אם אתה הכתובת לענות על השאלה, אבל תראה, בסוף, כדי שכל הדיונים האלה לא ייראו כמו כינוסים בעיר חלם, אולי בכל זאת נלמד משהו מהדרך שבה משרד החינוך בונה.
ציפי חוטובלי: אני לא רואה שוועדת החינוך מקיימת דיונים, למרות שהייתה החלטת ממשלה שיצרה טירוף במערכת.
ציפי חוטובלי: תוך חצי שנה אתה צריך להתאים את עצמך לעשרות אלפי ילדים שצריכים להתחיל את שנת הלימודים בספטמבר.
ציפי חוטובלי: לא ראיתי שמערכת החינוך נכנסה להיסטריה.
ציפי חוטובלי: לא מכנסים את ועדת החינוך שלוש פעמים בחודש, כדי לראות אם יש בינוי.
ציפי חוטובלי: הכל בסדר.
ציפי חוטובלי: משרד החינוך יודע איך לעשות את זה.
ציפי חוטובלי: פה אנחנו רואים פעם אחר פעם שכאן, אני באמת, עם כל הכבוד כל אחד כנראה רוצה לעשות את תפקידו על הצד הטוב ביותר.
ציפי חוטובלי: חברים, במבחן התוצאה אנחנו לא נותנים את השירות לאזרח.
ציפי חוטובלי: אני שואלת מה אפשר לעשות כאן.
ציפי חוטובלי: אני יכולה לקיים עוד 10 דיונים כאלה.
ציפי חוטובלי: לדעתי כל התפקיד שלנו כמפקחים על התהליך הוא בבחינת ברכה לבטלה.
ציפי חוטובלי: אני באמת חושבת שאם לא יהיה שינוי מהותי באיך שהתהליך עובד ואם לא נלמד ממשרד החינוך.
ציפי חוטובלי: אתה יודע, אם לא הייתה שום דרך ללמוד מאיזה שהוא מודל שעובד, אז הייתי אומרת אוקי, אין דרך אחרת, ככה הדברים עובדים במדינת ישראל.
ציפי חוטובלי: אבל עובדה שמשרד החינוך יודע להקים בתי ספר.
ציפי חוטובלי: לא רואה הבדל בין מעון לבית ספר.
ציפי חוטובלי: אני שואלת באמת, מה אנחנו יכולים לעשות כדי לשנות את הדרך שבה הדברים עובדים.
ציפי חוטובלי: אני באמת מרגישה שכל הדיונים האלה הם דיונים עקרים.
חנין זועבי: ואני רוצה להמשיך את השאלה.
חנין זועבי: בואו נניח עכשיו שיש לכם שליש מהבקשות שנדחו בגלל שלא עמדו בקריטריונים.
חנין זועבי: למה אתם לא תתנו מלכתחילה 100% תמיכה?
חנין זועבי: אתם תגידו – אנחנו נבחין בסוף, קטגוריה מסוימת של יישובים, שהמחסור שלה במעונות יום הוא מעל לסף מסוים, ורק לאלה שלא מצליחות לבנות בגלל ה-Matching אתם תתנו תמיכה 100%.
חנין זועבי: בוא נגיד – זה לא יהיה גורף – של התמיכה 100%.
חנין זועבי: אבל אתם מבחינים ביישובים מסוימים שאתם כן מזהים ומגדירים שהבעיה היא של Matching.
חנין זועבי: אתם תגידו – זו קטגוריה שיש לה חסך מסוים.
חנין זועבי: מעל סף מסוים של מחסור במעונות יום – אנחנו ניתן תמיכה של 100%.
רן רידניק: לגבי הנחת היסוד ששיעור ה-Matching הוא הבעיה או היא הבעיה, אני לא בטוח שזו הנחה מבוססת, בטח גם מכיוון שיש כמות גדולה מאד של בקשות שהוגשו, תוך ידיעה של הקריטריונים האלה.
רן רידניק: אני חייב להגיד שלזכותם של משרד התמ"ת והחשבות, הם ביצעו מלחמה עד לסוף שנת 2011 בשביל לשנות את שיעורי ה-Matching, עד שהגיעו לרמה של 95% לעומת 5% ביישובים חלשים, שזו רמה שכמעט אין לה אח ורע בממשלה, זה מאד מאד נדיר.
רן רידניק: אני חייב להגיד שלשמחתי, בבקשות האחרונות של שנת 2012, היה ייצוג מכובד מאד ליישובים בדירוג סוציו-אקונומי 1-4, לרבות יישובים ערבים, ויכול להיות שזה משרת את כולנו.
רן רידניק: לכן ההנחה שה-Matching היא בעיה, אני לא בטוח שהיא מבוססת.
רן רידניק: לגבי שאלתה של יושבת הראש לגבי זה, אני חושב שכמו שאמרתי עכשיו, טיפה מוקדם להגיד התחלנו בביצוע, למרות שהתהליך העיקרי התחיל בסוף שנת 2011.
רן רידניק: זו אמירה, יכול מאד להיות שבעוד שנה נשב כאן ונגיד באמת לא בוצע, אבל - - -
ציפי חוטובלי: אני לא רוצה לחכות עוד שנה, סליחה.
ציפי חוטובלי: יש מספיק ילדים במדינת ישראל שזקוקים לשירות הזה.
ציפי חוטובלי: אני אומרת למה לא לאמץ מודל שעובד?
ציפי חוטובלי: למה שלא תהיה אחידות בדרך שבה מדינת ישראל בונה מוסדות חינוך?
ציפי חוטובלי: מעון זה מוסד חינוך לכל דבר ועניין.
ציפי חוטובלי: למה שלא תהיה אחידות?
ציפי חוטובלי: אני אומרת, עוד לפני שמעבירים את כל הפרויקט הזה והעסק הזה למשרד החינוך, כמו שאנחנו מציבים את זה כאן כחזון.
ציפי חוטובלי: זאת אומרת עד שיבוא שר החינוך הנכון ויעשה את המהלך הזה, למה אי אפשר לאמץ, לפחות שתהיה אחידות בדרך הבנייה.
רן רידניק: אוקי, אני אנסה להגיד שני דברים.
רן רידניק: אחד, כמו שאמרתי, מאד יכול להיות, אני מקווה - - -
ציפי חוטובלי: אתה מסכים איתי שמשרד החינוך בונה יותר מהר מאיך שהתהליך כאן עובד?
רן רידניק: אני שמעתי גם את המקבילים לי שגם שם אומרים שיש בעיות לא מעטות.
רן רידניק: אבל שוב, האמירה שכאן הפרויקט הזה נכשל, שהוא התחיל בעיקר בסוף 2011, היא אמירה מוקדמת אני חושב.
רן רידניק: לגופו של עניין, במסגרת החלטת הממשלה של אימוץ מסקנות טרכטנברג - - -
ציפי חוטובלי: אם בין 2009 ל-2011 זה הזמן שלוקח בכלל להגיע למצב הראשוני שבו אתה יודע מי מקבל ומי לא - - -
ציפי חוטובלי: לכתוב מבחנים.
ציפי חוטובלי: אני מסכים שתהליך כתיבת המבחנים לקח הרבה זמן, באשמתנו.
ציפי חוטובלי: אבל היישום החל מסוף 2011 הוא בבחינה ואני מאד מקווה שנעמוד במבחן הבחינה ואני מאד מקווה שייצא הכסף.
ציפי חוטובלי: זו תקווה שכולנו, גם הוועדה, גם המשרד וגם האוצר.
ציפי חוטובלי: אם רשות הוכיחה לכם שהבעיה היא ה-Matching, אתה אומר אתה לא חושב שהבעיה היא ה-Matching, בסדר.
ציפי חוטובלי: אם רשות מסוימת באה אליכם והוכיחה שיש לה בעיה ב-Matching, האם אתם יכולים לפתור נקודתית, קונקרטית, בעיות של רשויות מסוימות?
רן רידניק: כרגע הגישו יותר מדי.
רן רידניק: הבקשות כמו שאליעזר אמר, הוגשו יותר מדי בקשות, כמות גדולה מאד של בקשות, שחלק מהן גם נדחה בגלל עודף תקציב, שזה בסדר, זה מנגנון שקיים בכל מיני דברים, עם שיעורי ה-Matching הקיימים.
רן רידניק: לכן להגיד ש-Matching זה חסם להגשת בקשות, זה כנראה משהו שלא עומד במבחן המציאות.
חנין זועבי: אבל אני אומרת קונקרטית, קונקרטית, זה לא-, אל תסיק ככה מסקנה מופשטת.
רן רידניק: המבחן לא צריך לעבוד מול בקשה קונקרטית, זה לא נכון בעולם של הקצאה.
רן רידניק: עכשיו, מבחינת מנגנוני התעדוף של הבקשות עצמן, אם תסתכלי בקריטריונים, הם מתעדפים באופן מאד מאד מאד חזק, יישובים מדירוג סוציו-אקונומי נמוך, ומיישובים שיש בהם מעט ילדים במעונות המפוקחים.
רן רידניק: ואני חושב שהקריטריונים עצמם בנויים בסדר גמור בעולם התעדוף.
רן רידניק: אנחנו כאן בעולם היישום, ושאלת לגבי עולם היישום.
רן רידניק: במסגרת החלטת הממשלה 4088, יישום המלצות טרכטנברג, דובר גם על הקמת צוות שיגיש המלצות בנוגע לייעול תהליך הבינוי, לרבות שיתוף הרשויות המקומיות, וזה צריך להיות ברשות המינהל בתחום התעסוקה במשרד התמ"ת.
רן רידניק: שוב, זו משימה שמוטלת לפתחו של הצוות, ייעול התהליך הזה, בדגש שאם התהליך ייצא - - -
ציפי חוטובלי: מה המסקנות?
ציפי חוטובלי: מה הדבר המרכזי שצריך לעשות כדי שהתהליך יהיה?
רן רידניק: המסקנות עדיין לא הוגשו ולא הוסכמו, לכן אני לא אגיד מה המסקנות.
ציפי חוטובלי: לא, אבל טרכטנברג כן נתן המלצות.
רן רידניק: לא, הוקם צוות שיגיש המלצות קונקרטיות לייעול התהליך.
ציפי חוטובלי: יש כאן למישהו מהגורמים כאן הערה בהקשר הזה?
גלי עציון: חוץ מלהביע את תסכולנו, לאור העובדה שהסרטים נגזרו.
ציפי חוטובלי: שהסרטים לא נגזרו, את מתכוונת.
גלי עציון: אני אומרת את זה בלשון סגי נאור.
סופי אלעד: יש איזה שהוא דיסוננס.
סופי אלעד: מצד אחד המדינה נורא נורא רוצה לפתוח מעונות יום ועושה את כל המאמצים ובאמת כולם נרתמים לצורך העניין, ומצד שני אני שומעת פה את נציג האוצר ואני אומרת רגע, אנחנו חיים באותה מדינה?
סופי אלעד: אין זה, אין בעיית Matching.
סופי אלעד: אז יש בעיית Matching וגם בפריפריות וברשויות החלשות, הערביות, יש בהחלט ואתה יודע שיש.
סופי אלעד: יש רשויות חרדיות שהחזירו כסף למדינה כי הם לא יכלו למצוא פתרון לבעיות ה-Matching.
סופי אלעד: אז להגיד שאין זה נורא יפה, אבל זה עובדתית לא נכון.
סופי אלעד: זה דבר אחד.
סופי אלעד: דבר שני, כל הזמן אני שומעת כאילו שהאוצר לא עושה שום מאמץ, לא מתיישר למדיניות של הממשלה בעניין של לפתוח מעונות, לעשות את כל המאמצים למצוא כסף ובאמת שבסופו של יום, כמו שאמרה יושבת ראש הוועדה, שיקומו מעונות יום.
סופי אלעד: הרי בשביל זה אנחנו פה, כולנו.
סופי אלעד: ובסופו של יום אתה, אני לא יודעת, אולי זו התחושה הסובייקטיבית שלי, אבל זה מה שאני מרגישה וזה מה שאני שומעת.
סופי אלעד: שכל הזמן האוצר שם איזה שהם חסמים.
סופי אלעד: מה שאליעזר שאל אותך לעניין של הכסף, למשל.
סופי אלעד: למה לא לתת, להקציב, הרי בלאו הכי זה לא תזרים מזומנים, זה לא ייצא לך בשנת התקציב הזאת או בשנת התקציב הבאה, אבל אתה יודע שאתה יכול לתת, כי בלאו הכי יש לך את המיליארד הזה לאורך של חמש שנים.
סופי אלעד: אתה יודע שזה לא ייצא ביום אחד, אז לפחות שרשויות יוכלו להתארגן, להכין את עצמן, יידעו שהנה, אני יודע שאני אוכל לבצע את זה עוד שנה.
סופי אלעד: למה לא? זה לא משהו שיוצא לך מהכיס.
סופי אלעד: זה לא עושה לך שום בעיה בתקציב, בתזרים המזומנים.
רן רידניק: בואי, אני לא נכנס למערכת השיקולים שלך, אבל אל תגידי דברים שמקצועית הם לא נכונים, בבקשה.
סופי אלעד: אה, אוקי, אז אני מקצועית לא מבינה.
רן רידניק: הממשלה אמרה שהיא תתקצב בהרשאה 100 מיליון שקלים שיתפרשו על פני שלוש שנים בביצוע והחליטה לאחר מכן לעשות הרשאה של 225 מיליון, יותר מזה, גם את התזרים לפני שלוש שנים.
רן רידניק: אז להגיד שאפשר לתת את כל הכסף מראש ואין שום בעיה תקציבית זו אמירה מקצועית לא נכונה.
רן רידניק: לכן אני מציע שלא לומר אמירה כזאת.
סופי אלעד: על פי הבקשות, לא יותר מעבר לבקשות.
עמוס שקדי: אבל אם את מקדימה הרשאה, בהגדרה את גם מקדימה את תזרים המזומנים שנגזר מתוכה.
רן רידניק: זאת אמירה לא נכונה.
סופי אלעד: בטווח של השלוש שנים.
גלי עציון: אבל אנחנו כבר בפיגור, אנחנו כבר בפיגור.
גלי עציון: השורה התחתונה היא שהכסף לא יצא.
סופי אלעד: הוא לא נוצל, בדיוק.
גלי עציון: הכסף איננו, זאת הבעיה.
עמוס שקדי: בואו נחלק את זה.
עמוס שקדי: דבר ראשון, כל הרשאה שיצאה בשנת 2011 אנחנו מקווים שיגיע דרישות מזומן בגינה.
עמוס שקדי: גם ב-2012, רק מבחינה טכנית, אם תוסיפי הרשאה בשנת 2012 וינצלו אותה, כפי שכולם רוצים, זה יגזור יותר מזומנים בשנים 2013, 2014, 2015.
רן רידניק: גם פרויקטים של תחבורה שיוצאים על פני 5 שנים, גם להם יש הרשאה מסוימת לתחום מסוים, והעלאת הרשאה בשנה מסוימת גוררת הגדלה של הביצוע על פני כל השנים לאחר מכן.
עמוס שקדי: דבר שני, אף אחד לא אמר, לפחות לדייק, שאין בעיית Matching.
עמוס שקדי: אבל להיתלות בבעיית ה-Matching - - -
סופי אלעד: הוא אמר, רן אמר.
עמוס שקדי: רק דקה, אני רק רוצה לחדד.
עמוס שקדי: להיתלות בבעיית ה-Matching כבעיית אי הביצוע, הבעיה המרכזית של הביצוע, אני חושב שזה לרתום את העגלה לפני הסוסים, כי אנחנו עוד לא נותנים להם ...
עמוס שקדי: ביצוע, כי מרבית הכסף שהוקצה הוקצה לפני 6-7 חודשים.
עמוס שקדי: כפי שגם אתם אמרתם הליכי רישוי לוקחים יותר זמן מזה, ולכן למה לא בנו, אנחנו עדיין לא יודעים.
חנין זועבי: אבל אנחנו חיים במציאות, אנחנו יודעים בלי מבחני התמיכה שהם לא בונים בגלל ה-Matching.
חנין זועבי: אל תגידו אתם לא יודעים.
חנין זועבי: אנחנו יודעים.
חנין זועבי: אנחנו חיים את זה, אנחנו יודעים את זה מפרויקטים אחרים, מדברים אחרים.
חנין זועבי: אני לא צריכה את מבחן התמיכה הזה בשביל לדעת אם יש בעיה של Matching לרשות המקומית או לא.
חנין זועבי: אנחנו כן יודעים.
חנין זועבי: אל תזלזל בידע שלנו, אנחנו חיים את זה.
חנין זועבי: אנחנו חיים את המציאות ואנחנו מכירים ואפילו אמרנו לכם.
חנין זועבי: אם אנחנו קונקרטית הוכחנו שברשויות מקומיות הבעיה היא של ה-Matching – האם אתם תקלו עליהן – אתם אמרתם לא.
חנין זועבי: אתם לא רוצים לסייע לרשויות המקומיות שיש להן בעיה של Matching.
חנין זועבי: אל תגיד – אתם לא יודעים.
ציפי חוטובלי: אליעזר, בוא תשאל את השאלות שלך.
אליעזר שוורץ: כמה שאלות קטנות לאוצר.
אליעזר שוורץ: שאלה ראשונה, אולי כדאי לקבל את הנתון כמה רשויות קיבלו את התמיכה של 95%, או של 90% ומעלה.
רן רידניק: אפשר להביא את הפילוח לפי - - -
אליעזר שוורץ: לפי התמיכה בפועל של 90% ומעלה, בסדר?
רן רידניק: אפשר להביא את הפילוח הזה.
אליעזר שוורץ: זה דבר ראשון.
אליעזר שוורץ: דבר שני, אם בסוף השנה של ההקצבות של 2011 יתברר שיש רשויות שמשכו את הבקשה שלהן, האם התקציב הזה יוכל לעבור לרשויות שנדחו בשנת 2012?
רן רידניק: שוב, אתה אומר שאם בתקציב שהוקצה בשנת 2011 - - -
אליעזר שוורץ: שנת 2011.
אליעזר שוורץ: עברה שנה, מי שלא מתקדם התבטלה לו הבקשה.
אליעזר שוורץ: האם התקציב הזה יוכל לעבור לבקשות שנדחו מסיבות תקציביות בשנת 2012?
רות דיין מדר: השאלה אם יבטלו לו את הבקשה.
רות דיין מדר: יכול להיות שיתנו לו אופציה.
אליעזר שוורץ: אם מישהו מבקש הארכה לעומת מישהו שיתנו לו צ'אנס חדש, אני לא יודע מה עדיף.
אליעזר שוורץ: צריך להחליט.
עמוס שקדי: אליעזר, אני לא רץ כל כך לבנות מעונות עכשיו וגם הרשויות כי אנחנו נגמור את המעונות ואז אנחנו ניתקל בבעיה יותר חמורה – שאין כוח אדם.
אליעזר שוורץ: עדיין.
אליעזר שוורץ: יישאר כסף פנוי – לאיפה הוא יילך?
עמוס שקדי: אז יתנו לנו מבנים כאלה - - -
אליעזר שוורץ: השאלה היא – יישאר כסף פנוי, האם הוא ייכנס לעודפים?
חנין זועבי: למה אין כוח אדם?
חנין זועבי: אין גננות?
רן רידניק: אני צריך לבדוק את הנקודה הזאת מול חוק התקציב, אני לא יודע.
אליעזר שוורץ: דבר נוסף - - -
חנין זועבי: לא, יש.
חנין זועבי: נכשיר, נכשיר.
חנין זועבי: יש הרבה מובטלות, יש הרבה מובטלים.
חנין זועבי: נכשיר.
אליעזר שוורץ: נורית במצגת הציגה שנשקלת האפשרות שמי שהגיש בקשה בשנת 2012, לא יצטרך להגיש שוב בקשה בשנת 2013.
אליעזר שוורץ: מה העמדה שלכם?
רן רידניק: בימים האלה אנחנו בדיונים לקראת גיבוש מבחן התמיכה לשנת 2013, עם התאמות כאלה ואחרות וזה ייבחן.
רן רידניק: אני לא יודע, עדיין לא גיבשנו עמדה מקצועית בנושא.
רן רידניק: ככל שאפשר יהיה להקל על בירוקרטיה – נשמח.
רן רידניק: נצטרך לראות שזה לא מפריע לדברים אחרים.
אליעזר שוורץ: לא, אם נחזור לנקודה אחת שלא היית פה, כשאמרנו שהחלטת הממשלה לגבי בינוי גני ילדים הייתה בינואר, ובספטמבר אמורים לעמוד גני הילדים.
אליעזר שוורץ: אם בספטמבר באמת יעמדו גני הילדים, רוב, חלק, לא משנה מה, ובהנחה שהתקציב של בינוי של 2011, 2012 כבר הוקצה בתמ"ת, כמה מהמעונות יעמדו להערכתך, בספטמבר 2013?
אליעזר שוורץ: כלומר כי תהליך הבינוי עצמו לוקח פחות זמן.
רן רידניק: לא הבנתי, אתה שואל מה תחזית הבינוי, כמה מעונות יעמדו על תילם בשנת 2013?
אליעזר שוורץ: כן.
רן רידניק: זו שאלה מקצועית.
אליעזר שוורץ: לא, אבל אני אומר, השלטון המקומי נכנס בפול גז בנושא בינוי גני ילדים.
אליעזר שוורץ: עכשיו, הטענה של השלטון המקומי הייתה שכל עוד הם לא יודעים האם הם יקבלו כסף מהתמ"ת לבינוי מעונות, הם לא נכנסים להליכי תכנון.
רות דיין מדר: וודאי.
אליעזר שוורץ: לשנת 2012 ולשנת 2013 הם כבר קיבלו תשובות.
אליעזר שוורץ: ולכן, ברגע שיעברו- יקבלו עד ספטמבר.
אליעזר שוורץ: ברגע שבספט
אליעזר שוורץ: מבר הם יכולים להוריד את הרגל מהגז לגבי בינוי גני ילדים, איך אתם תדאגו שהרגל תישאר על הגז לגבי בינוי מעונות יום, ככה שתוך שנה יהיו גם מעונות יום?
רן רידניק: זו שאלה מקצועית, אבל הגורם הביצועי זה הרשויות.
אליעזר שוורץ: לא, אבל אתם כתבתם.
אליעזר שוורץ: בתבחינים אחד מהדברים זה היה יכולת ביצוע מהירה.
אליעזר שוורץ: איך אוכפים את זה?
אליעזר שוורץ: כלומר, אם מחליטים על עכשיו, איך זה ייאכף בשטח, זאת השאלה.
רן רידניק: שנייה, יש כאן שני דברים.
רן רידניק: לגבי יכולת ביצוע, היה כאן לפי דעתי, במידה והיה לך אישור מסוים שמראה על יכולת ביצוע מהירה, היית מקבל עדיפות בקריטריונים, זו המגמה שהייתה.
רן רידניק: זה היה האינדיקטור לכך שתוכל לבצע את זה מהר.
נורית טננבוים: אולי הוא לא כל כך ברור, אבל איך אנחנו בדקנו את זה?
נורית טננבוים: עם אנשים שהגישו אלינו היתרים.
נורית טננבוים: זאת אומרת, מי שקיבל ניקוד על יכולת ביצוע זה מישהו שכבר יש לו היתר ביד.
נורית טננבוים: אז כבר הוא גמר את כל התהליך הבירוקרטי.
נורית טננבוים: זה הניקוד.
נורית טננבוים: זאת אומרת, אנחנו דיברנו פה על קריטריונים מאד ברורים.
נורית טננבוים: זאת אומרת אם יש לך היתר בנייה – אתה תקבל ניקוד – כי זה אומר שאתה כבר בשלב הרבה יותר מתקדם.
רן רידניק: השאלה אם לתחום אותו אבל בתהליך הכולל.
רן רידניק: אם יש לו שנתיים נגיד לבנות אחרי השנה הראשונה, אולי לקצר לו את זה לשנה, שנה וחצי.
רן רידניק: אני אבדוק את זה, אני לא יודע.
אליעזר שוורץ: אתה יודע מה, בעקבות ההערה שלך שווה לבחון במסגרת מבחני תמיכה חדשים – תעדוף של בנייה מהירה יותר.
אליעזר שוורץ: זה גם אפשר לעשות.
רן רידניק: רשויות שהוכיחו את עצמן בגני ילדים, אולי גם נשתף אותן.
ציפי חוטובלי: יש לי שאלה, מבחינת הבנייה החדשה, הבנייה נעשית במה שמכונה בנייה קלה?
עמוס שקדי: רמת המפרט שלנו לא מכתיבה לרשויות איזו בנייה לעשות, את זה הם צריכים להחליט.
עמוס שקדי: אני לא קובע להם.
אליעזר שוורץ: לא, אבל צריך ממ"דים, צריך דברים כאלה שבבנייה קלה זה יותר קשה, נכון?
סופי אלעד: לא, אבל יש ממ"דים שמגיעים מוכנים.
תמר אלמוג: אבל מהניסיון, הם לא הולכים על זה, כי זה לא ...
תמר אלמוג: התחזוקה השוטפת היא מאד יקרה.
רן רידניק: בעיקר לילדים קטנים.
ציפי חוטובלי: האם יש למישהו עוד הערה?
רות דיין מדר: אני רוצה לומר שאני לא סקפטית ואני לא מתוסכלת, ונכון שהתחלנו את התהליך הזה משנת 2009 והתייחסנו לבקשת התמיכה והתייחסנו ל-Matching וראינו את כל החולאים שיכולים להיות בדרך, אבל אני מאמינה ששנת 20013 תהיה שנה של בשורה יפה, שיהיו מעונות יום, שייבנו.
רות דיין מדר: הרשויות מעוניינות, הרשויות ישימו את ה-Matching, ימצאו את הכסף מפה ומשם, יעשו חיבורים עם כל מיני גופים כאלה ואחרים ויבנו, כי הם רואים בזה צורך וחשיבות.
רות דיין מדר: אבל באמת התהליכים האלה לוקחים זמן.
חנין זועבי: לא כולם.
רות דיין מדר: בשביל היתרים על הקרקע, ובעיה של קרקע במגזר הערבי.
רות דיין מדר: הבעיות של הקרקע הן מהותיות וצריך לקבל את כל ההיתרים והאישורים ואם לקראת התבחינים של התמיכות הבאות באמת יהיה שיעור אמיתי של כמה עולה לבנות ותהיה התחשבות בטופוגרפיה, אני מאמינה שהעניין של ה-Matching יהיה קצת פחות משמעותי לרשויות, כי לפחות הסכום בסיס יהיה סכום אמיתי ולא סכום שהוא לא אמיתי.
רות דיין מדר: כי כיום מבחינתנו בנייה, חברה למשק וכלכלה שהיא זאת שבונה עבור הרשויות המקומיות, בונה אין ספור ובונה גם מעונות יום ועל פי התחשיבים שלה, איך שהיא לא הופכת את זה, זה שלושה מיליון שקלים.
רות דיין מדר: והיא גם בונה בתי ספר והכל, ככה שהם מכירים את הסכומים מיד ראשונה.
רות דיין מדר: אני מאמינה שאם הסכום יהיה סכום התחלתי אמיתי ומתוך זה ייגזרו את ה-Matching, אני מאמינה שרשויות מקומיות יוכלו לעמוד בזה, במיוחד ערביות של 95% - יוכלו לעמוד.
רות דיין מדר: אבל יש בעיה של קרקע וזה לוקח זמן.
רות דיין מדר: אבל ספטמבר, שנת 2013, אני מאמינה שתהיה שנת בשורה טובה לכולנו.
ציפי חוטובלי: אני חייבת להגיד לכם שבעיני צריך לחול כאן
ציפי חוטובלי: איזה שהוא שינוי מהותי בדרך שבה כל התהליך עובד, מתחילתו ועד סופו.
ציפי חוטובלי: לצערי עוד לא ראינו את סופו.
ציפי חוטובלי: אני לא אופטימית לגבי ההמשך, אני חייבת להודות.
ציפי חוטובלי: אני ממש לא אופטימית, כי אני חושבת על מדינת ישראל בהסתכלות של עשור קדימה ו-20 שנה קדימה, אם יחסית הקצאה כל כך קטנה של כסף ובינוי מעונות מסוים, אני חושבת על היעד שלנו.
ציפי חוטובלי: היעד שלנו שכן נושא הגיל הרך יהיה ברמות מסוימות של חינוך חינם.
ציפי חוטובלי: מדינת ישראל כרגע לא ערוכה בכלל ליישום הפרויקט הגדול הזה שנקרא חינוך חינם לגיל הרך.
ציפי חוטובלי: ואם מבחני התמיכה ימשיכו להיות ויאה דה לה רוזה, שזה מה שזה נראה כרגע, עם כל הכבוד, מי שיגיע לקו הגמר יהיו אנשים בודדים וכל שנה אנחנו נזכה לראות אולי 2,000 ילדים חדשים שנכנסים לתוך המקום הזה, כשמבחינת הצורך, אליעזר, מה הנתון?
ציפי חוטובלי: מה הצורך של הגילאים האלה מבחינת - - -
אליעזר שוורץ: כל המיליארד שקל הזה זה 30,000 ילדים בערך, נכון?
רן רידניק: טרכטנברג דיבר על גידול של כ-60,000 ילדים על פני ...
אליעזר שוורץ: 30,000 חוק הפיקוח.
רן רידניק: 30 בינוי, ו-30 בכניסה של פרטיים למערך בעקבות השיפוצים ובעקבות חוק הפיקוח.
אליעזר שוורץ: 30,000.
אליעזר שוורץ: יש בגילאים האלה מעל 100,000 ילדים שלא במסגרות קיום של התמ"ת.
אליעזר שוורץ: כלומר, עדיין זה לא יסגור את הפער בכל מקרה.
ציפי חוטובלי: אני רק אומרת שאם אנחנו רוצים כן לחשוב ארוך טווח איך מדינת ישראל רוצה לראות את עצמה ולא רק-, אני מרגישה שהדיון כרגע הוא הישרדותי, כאילו איך אנחנו מנצלים את הכסף וכו'.
ציפי חוטובלי: אני אומרת בהסתכלות ארוכת טווח חייבים לעשות כאן שינוי משמעותי.
ציפי חוטובלי: רחל עזריה שבדרך כלל מגיעה לכאן, תמיד אומרת שהיא יודעת איך לעשות את זה מול הרשויות המקומיות באופן פרטני.
ציפי חוטובלי: יש כאלה שלוקחים את המודלים של משרד החינוך.
ציפי חוטובלי: בכל מקרה, ברור שהמודל המאומץ כרגע הוא המסורבל, הארוך, המייגע והמתיש ביותר מכל המודלים האפשריים.
שרון צ'רקסקי: הוא לא עובד, הוא פשוט לא עובד.
שרון צ'רקסקי: זה הכל.
ציפי חוטובלי: והוא לא עובד גם.
ציפי חוטובלי: אז עם כל הכבוד, אני חושבת שהשלב הבא של הוועדה הזאת זה פשוט לחשוב אם יש פתרון שאפשרי או בחקיקה או בדרך אחרת שאפשר לאמץ אותה ממודלים שכן עובדים.
ציפי חוטובלי: אני מודה לכל מי שהשתתף בדיון.
אורית זוארץ: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה בוועדת המשנה למאבק לסחר בנשים.
אורית זוארץ: הבוקר הזה הוא בוקר חגיגי ומיוחד – אמש מזכירת המדינה האמריקאית, הגברת הילארי קלינטון, הודיעה בהתכנסות שהיא קיימה, על הדירוג של מדינת ישראל במיקום הראשון - מבחינתנו, ישראל עלתה למיקום הראשון כמדינה שנאבקת בסחר בבני אדם, נאבקת בסחר בנשים.
אורית זוארץ: עדיין לא נוכל לנוח על זרי הדפנה – מלאכה רבה לפנינו, אבל אנחנו בהחלט מרגישים סיפוק, בין מהמידע שעבר ממדינת ישראל, מהגופים, מהארגונים, ממשרד הממשלה ומהעבודה הרחבה שנעשית כאן, לדירוג שלנו.
אורית זוארץ: לאורך שנים דורגנו במיקום השני.
אורית זוארץ: אני מזכירה שלפני עשור הגברת הראשונה הילארי קלינטון – אז היתה אשת הנשיא – קבעה כי מדינות שמקבלות סיוע חוץ, מארצות הברית, יחוייבו לטפל בתופעת סחר בבני אדם, ובכל שנה יופק דוח, שיבקר את המדינות שמקבלות סיוע אמריקאי, ומדינות שלא תעשינה די כדי למגר את התופעה, לאכוף את החוקים, לחוקק חוקים, לקדם פעולות מניעה, יהיו סנקציות על התקצוב ועל הסיוע לאותן מדינות.
אורית זוארץ: מבחינתנו, אני מרגישה שעלינו בדירוג האשראי של ישראל בכל הקשור לטיפול ומאבק עיקש ונחוש בסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט.
אורית זוארץ: מבחינתנו, זו הכרה בעבודה שהיושבים בחדר הזה ורבים אחרים - לא נמצאת אתנו עו"ד רחל גרשוני ולא נמצאים אתנו גורמים רבים אחרים, שמובילים את המאבק יחד עם השרים ועם הנציגים במשרדים השונים.
אורית זוארץ: הדיון שהתקיים אתמול בוועדה מחדד, שעדיין ארוכה הדרך, ועדיין אנחנו צריכים לנקוט מאמצים רבים נוספים כדי למגר את התופעה, כפי שהתפתחה היום.
אורית זוארץ: הדיון אתמול התקיים על 15 נשים שאותרו כקורבנות סחר, ועדיין נמצאות במתקן הכליאה.
אורית זוארץ: לאחר הדיון התחייב המשנה למנכ"ל במשרד הרווחה, להעבירן תוך חודש למקלט.
אורית זוארץ: אני מקווה מאוד, שפרק הזמן שבו ישהו קורבנות במתקן הכליאה יהיה קצר מפרק הזמן שבו שוהות הקורבנות נכון להיום.
אורית זוארץ: זה רק מחדד את העובדה שיש עוד דרך ארוכה.
אורית זוארץ: על סדר-היום היום הוא המשך הטיפול שלנו בוועדה בנשים שורדות זנות, בקורבנות סחר וקורבנות סחר פנים - יש כאלה שעושים הבחנה בין זנות לסחר פנים.
אורית זוארץ: אגב, בדוח מחלקת המדינה ההתייחסות לזנות היא כאל סחר פנים, ולכן אנחנו במסגרת הוועדה נמשיך לטפל בכל סוגיית הזנות, בסיוע לקורבנות הזנות בישראל, בתהליך השיקום שלהם.
אורית זוארץ: הדיון הזה תואם עם משרד התמ"ת כבר לפני חודשיים, והבוקר הודיעו לנו שהגורמים הבכירים ממשרד התמ"ת לא יוכלו להגיע – הגיעו גורמים שימלאו את מקומם, אך כן אציין את שמותיהם, כי זה חשוב: תיאמנו עם שלום בן-משה, מנהל אגף בכיר להכשרה מקצועית, ועם הגברת מיכל צוק, שממונה על הרגולציה בתחום התעסוקה.
אורית זוארץ: הוועדה רואה את זה בחומרה רבה, שאנחנו פונים למשרדים, מתאמים אתם, וברגע האחרון הם מודיעים שלא יגיעו, הגורמים הבכירים.
אורית זוארץ: אני מקווה מאוד שהגורמים שכן הגיעו לדיון, יוכלו לתת מענה לסוגיות שיעלו כאן גם ברמה של מקבלי החלטות, כלומר להעביר את זה לקבלת החלטות.
אורית זוארץ: אנחנו בוועדה, כפי שאנחנו עושים בשאר הדיונים, נעקוב אחר ביצוע אותן התחייבויות.
אורית זוארץ: נתחיל בסקירה קצרה של ד"ר גלעד נתן ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
גלעד נתן: שיקום תעסוקתי ככלל זה גורם מפתח בשיקום של אוכלוסיות שנמצאות בשיקום, ולא משנה אם מדובר באוכלוסייה שאנחנו עוסקים בה כאן, של נשים במעגל הזנות, או גברים במעגל הזנות או אוכלוסיות אחרות בשיקום.
גלעד נתן: הוא מהווה גורם מפתח בשיקום של אסירים, של נפגעי נפש, של נכים.
גלעד נתן: שיקום תעסוקתי הוא מפתח מרכזי בחזרה לחיים נורמטיביים.
גלעד נתן: בדקתי ומצאתי שאכן במסגרת התוכנית הממשלתית מופיע שיקום תעסוקתי כנושא שאמור להיות, ויש הכנה לחזרה לחיי עבודה, אבל אין מספיק קורסים מקצועיים, ולא נעשים קורסים ייעודיים – האוכלוסייה היא לא אוכלוסייה ייעודית מוכרת לצורך קורסים - לא של חינוך למבוגרים ולא של הכשרה מקצועית למבוגרים.
אורית זוארץ: אין התייחסות ממוקדת לקורבנות זנות כמו שמתייחסים לנפגעי סמים שנמצאים בתהליך שיקום, לאסירים שנמצאים בתהליך שיקום?
גלעד נתן: אין.
גלעד נתן: חלק גדול מהנשים שנמצאות – קודם כל, אנחנו מדברים פה רק על נשים ולא על אוכלוסיות אחרות בזנות, שלא מטופלות היום- - -
אורית זוארץ: מה קורה עם אוכלוסיות אחרות שנמצאות בזנות?
גלעד נתן: אם יש להם זכאות אחרת, כלומר אם האדם הוא, לצורך העניין, מקבל הבטחת הכנסה או אסיר משוחרר או חולה נפש- כן; אם לא – אין לו, אבל כך בכל התחומים.
גלעד נתן: גברים וטרנסג'נדרים – אין בהם טיפול במסגרת התוכנית.