GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה מולה: לכן אנחנו לא צריכים לוותר, צריך לקחת את ציפי, צריך לקחת נשים דתיות נוספות.
שלמה מולה: אני יודע שיש גם הרבה מאד עמותות שעוסקות בעניין, וארגוני נשים.
קריאה: וגם גברים שמחויבים לעניין.
שלמה מולה: אמרתי, ברור.
שלמה מולה: אני מדבר על מי שמחויבים לעניין, שדולות שמחויבות לעניין, אנחנו נוכל להצליח.
ציפי חוטובלי: אני מחכה כבר לדו"ח המסכם.
אורית זוארץ: (אומרת דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) ברצוני לברך לשלום את כולכם, תחילה את סגן שר החוץ והשגרירים הנכבדים של הפיליפינים, בלגיה ונציגי ארצות הברית.
אורית זוארץ: וכעת ברצוני לעבור לעברית ואמשיך.
אורית זוארץ: יש לכם תרגום.
אורית זוארץ: ושוב, ברוכים הבאים ותודה רבה לכם על שהגעתם ועל שהייתם שותפים שלנו במאבק זה.
אורית זוארץ: זהו מאבק עולמי.
אורית זוארץ: זו אינה תופעה מקומית.
אורית זוארץ: זהו נושא בין לאומי שעלינו לחלוק ולהכיר בו ולמצוא דרך להילחם בתופעה איומה זו של סחר אנושי באופן כללי, וסחר בנשים באופן ספציפי.
אורית זוארץ: אז שוב תודה לכם.
אורית זוארץ: עכשיו נעבור לעברית.
אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את הדיון בוועדת המשנה למאבק בסחר בנשים, מקדמת בברכה את חבר הכנסת דני איילון, סגן שר החוץ, את נציגי השגרירויות, את השגריר הפיליפיני, את שגרירת בלגיה, חברי הכנסת יצחק הרצוג ומרינה סולודקין שנמצאים איתנו כאן, נציגי המשרדים, נציגי שגרירות ארצות הברית, מר לואי, שעובד איתנו בצורה מאוד הדוקה ושוטפת, את הגברת רחל גרשוני, מתאמת המאבק בסחר בבני אדם במשרד המשפטים.
אורית זוארץ: אני לא אחזור על שמות נציגי כל המשרדים השותפים למאבק העיקש, המתמשך הזה, בסחר בבני אדם, מדובר בתופעה גלובלית ולכן גם מצאנו לנכון לזמן את נציגי השגרירויות השונות ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה בין משרד החוץ ומשרד המשפטים והמשרדים השונים.
אורית זוארץ: רק לאחרונה, ואני חייבת לציין את סגן שר החוץ, שהוא גם שותף וגם מחויב, התקיים במסגרת מש"ב, המרכז לשיתופי פעולה בינלאומיים, כינוס בן שבוע עם נציגי המדינות השונות, כשמשרד המשפטים הוביל את זה יחד עם משרד החוץ וגורמים נוספים, והפיכת הסוגיה הזו לסוגיה גלובלית יכולה לסייע לנו לטפל בתופעות הקשות שאליהן אנחנו נחשפים.
אורית זוארץ: חברות וחברים, אורחים נכבדים, זה מעמד היסטורי, חשוב ומשמעותי למדינת ישראל.
אורית זוארץ: אנחנו מציינים היום בוועדת המשנה למאבק בסחר בבני אדם ובנשים את ההישג המרשים ואת עלייתה של מדינת ישראל בדירוג מחלקת המדינה האמריקאית לדירוג הראשון, כמדינה שהציבה לעצמה כיעד אסטרטגי ומשקיעה משאבים להיאבק בתופעה הקשה והבזויה הזו של סחר בבני אדם.
אורית זוארץ: מדובר פה ביעד אסטרטגי ולאומי ולא בכדי אנחנו עובדים בשיתוף עם כל המשרדים.
אורית זוארץ: ב-19 ביוני הודיעה מזכירת מחלקת המדינה האמריקאית, הגב' קלינטון, כי ישראל עולה לדירוג הראשון כמדינה שמשקיעה משאבים ומאמצים עילאיים למיגור תופעות סחר בבני אדם בכלל וסחר בנשים בפרט.
אורית זוארץ: החלטה זו מהווה פריצת דרך משמעותית וסגירת מעגל לעשור של פעילות נחושה ותקיפה ולמאבק בלתי מתפשר בתופעה הבזויה והנוראית של סחר בבני אדם.
אורית זוארץ: העלייה לדירוג מקבילה לדירוג האשראי של מדינת ישראל.
אורית זוארץ: דירוג האשראי שלנו מול מחלקת המדינה והיכולת שלנו לקבל את סיוע החוץ האמריקאי.
אורית זוארץ: הגב' קלינטון כרכה את הסוגיה הזו עוד לפני עשור והתנתה את סיוע החוץ האמריקאי למדינות שמקבלות ממנה סיוע במאבק בסחר בבני אדם.
אורית זוארץ: אני חושבת שהחיבור הזה הוא חיבור גאוני, שכן אחרת אנחנו רואים ויודעים שחלק לא מבוטל מהמדינות לא היו מייחסים לזה חשיבות כל כך גבוהה ואנחנו יודעים עד כמה מדינת ישראל זקוקה לסיוע החוץ האמריקאי ולשיתוף הפעולה הזה שיש לנו, גם עם ארצות הברית וגם עם מדינות נוספות בעולם.
אורית זוארץ: כמובן המטרה היא למגר את תופעות סחר בבני אדם.
אורית זוארץ: שוב, לראשונה ישראל מצטרפת לדירוג הראשון.
אורית זוארץ: הדוח והעלאת הדירוג משקפים את המאמצים העילאיים של מדינת ישראל במאבק בתופעה הזו.
אורית זוארץ: הפעילות הנחושה של הצוות הבין-משרדי בראשות משרד המשפטים, בהובלתה של המתאמת, עורכת דין רחל גרשוני, ושל גורמי האכיפה, הטיפול והמניעה, שהובילו אותנו לתוצאות חסרות תקדים.
אורית זוארץ: אבל בתוך כל הדברים האלה אנחנו לא יכולים להתעלם מהארגונים החברתיים.
אורית זוארץ: יש בישראל שורה ארוכה של גופים וארגונים חברתיים שאנחנו כל פעם מציינים אותם.
אורית זוארץ: אנחנו לא ניכנס לפירוט, אבל יש כאן שורה ארוכה של גופים וארגונים חברתיים שעומדים על המשמר ובוחנים מדי יום עד כמה אנחנו באמת עומדים בסטנדרטים המינימליים למאבק בסחר בבני אדם.
אורית זוארץ: הם נמצאים שם יום יום.
אורית זוארץ: מעבר לשירותים שהמדינה נותנת, הם נמצאים שם יום יום, שעה שעה, ונותנים מענה לאותן קרבנות, לפעמים לפני הליך הזיהוי, לפעמים אחרי הליך הזיהוי, מעבר למקלט שיש כאן, שמדינת ישראל מפעילה בסיוע משרד הרווחה, או במימון מלא של משרד הרווחה ומשרדים נוספים, אנחנו חייבים לתת מקום גם לארגונים.
אורית זוארץ: אני חושבת שאחד מהגורמים לעלייתה של ישראל בדירוג הוא שיתוף הפעולה בין הארגונים למדינה, בין הארגונים למשרדי הממשלה, בין הארגונים לצוותים המקצועיים במשרדים, והסיוע הזה יכול היה רק לשנות את המציאות הזו.
אורית זוארץ: שוב, למרות המאמצים העילאיים והמשאבים שמדינת ישראל משקיעה, הדרך עוד ארוכה.
אורית זוארץ: זה שעלינו לדירוג הראשון עדיין לא אומר שאנחנו יכולים לנוח על זרי דפנה, והיו כאלה שאמרו שאולי עכשיו נבטל את ועדת המשנה, כי אין סחר בבני אדם בישראל, ואני אומרת לא, אנחנו מתייחסים ברצינות הראויה להערות בדוח ובדוח יש מספר הערות שמתייחסות לאוכלוסיות שהן פגיעות, לאוכלוסיות שמגיעות לישראל מהגבול הדרומי שלנו, ממצרים, וכולם חשופים לתופעה הזו של פליטים, מבקשי מקלט, יש כאלה שטוענים שהם מסתננים, מבקשי עבודה, אבל גם בקרבם יש קבוצות שהן פגיעות, קבוצות שמנוצלות, ואנחנו חייבים להמשיך ולטפל בתופעות שמגיעות לפתחנו.
אורית זוארץ: כמובן מהגרי עבודה שמגיעים לישראל בחסות מדינת ישראל, לשמור ולהגן על זכויותיהם, ויש שם כמה הערות מהותיות בדוח ואנחנו ניגע גם בהן ולכן יש לנו עוד עבודה מרובה על מנת למגר את התופעה הזו ולטפל בה בצורה יסודית ומעמיקה.
אורית זוארץ: ושוב אני אומרת, רק בנחישות, במסירות ושיתוף פעולה נוכל להמשיך ולשמר את המיצוב שלנו בדירוג הראשון ולכן אני חושבת שהמאמצים שאנחנו צריכים להשקיע הם כפולים ומכופלים.
אורית זוארץ: תודה רבה שבאתם.
אורית זוארץ: אנחנו נפתח את הדיון, לאחר דבריו של סגן השר דני איילון וכמובן הזמנתי את השגרירים להתייחס ולשתף אותנו במה שנעשה במדינותיהם.
החוץ דני אילון: תודה רבה.
החוץ דני אילון: בוקר טוב, גברתי היושבת ראש, חברת הכנסת אורית זוארץ, אני רוצה שוב לברך אותך על המנהיגות, על החזון, על העבודה המאוד מסורה שבה את מנהלת את הוועדה המאוד חשובה הזאת.
החוץ דני אילון: אני רוצה כבר להקדים ולומר שגם אני מתנגד ואתנגד לביטול הוועדה.
החוץ דני אילון: אני חושב שכל זמן שאנחנו לא נעקור מן השורש את התופעה הבזויה הזאת של סחר בבני אדם, סחר בנשים, אז יש עדיין מקום לוועדה.
החוץ דני אילון: גם אם ישראל הגיעה לתוצאות מרשימות ביותר והגענו ואנחנו מתגאים, אנחנו יודעים שהנגע העולמי עדיין לא בוער, עדיין לא שורש, וכרגע יותר מאשר זה עקירת שורש, זה יותר מן כיסוח דשא, שאנחנו מטפלים כל הזמן בתופעות האלה מחדש ולכן הוועדה הזאת היא עדיין מאוד חשובה כדי לשמור על אותם הישגים שהשגנו ולא לחזור לאחור.
החוץ דני אילון: אני גם מברך על נוכחות חברי הכנסת, מרינה סולודקין וחבר הכנסת יצחק בוז'י הרצוג.
החוץ דני אילון: יצחק הרצוג, גם כשר רווחה, אני חייב לציין ולהודות על העבודה הגדולה שהוא עשה כשר רווחה בנושא הזה, שהיה מאוד מאוד קרוב ללבו.
החוץ דני אילון: את ציינת, גברתי היושבת ראש, שזה היה יעד אסטרטגי ולאומי של ישראל, למגר את התופעה של סחר בבני אדם, אני אומר שזה גם יעד מוסרי, ואני מאוד שמח שעמדנו ביעד הזה, שמבחינתנו הוא נוגע לאופי הדמוקרטי של המדינה, לאופי הנאור של המדינה, והייתי אומר למסורת היהודית של תיקון עולם.
החוץ דני אילון: מהבחינה הזאת אנחנו בהחלט יכולים להיות מאוד גאים בהישג הזה וכרגע מצווה עלינו להמשיך ולשמר אותו.
החוץ דני אילון: בהזדמנות זאת אני רוצה גם להודות לכולם, לכל גורמי האכיפה והמשטרה, משרד המשפטים, הגב' עורכת הדין גרשוני, וכמובן הארגונים החברתיים.
החוץ דני אילון: אני בהחלט רואה בזה משימה לאומית שמחייבת את כלל החברה הישראלית, גם הגופים הממשלתיים וגם הגופים הבלתי ממשלתיים.
החוץ דני אילון: זו משימה שעובדים ביחד ומשלימים אחד את השני.
החוץ דני אילון: בכלל אני חושב שהמודל המתאים לטיפוח חברה הוגנת וחברה מצוינת במאה ה-21 זה השילוב הזה בין גורמי ממשלה לגורמי חברי אזרחית, זה באמת מביע יותר מכל את החוזק של החברה.
החוץ דני אילון: ברשות
החוץ דני אילון: כם אני אתמקד גם קצת בפעילויות משרד החוץ שנמצא גם בחזית המדינית ובוודאי, אם אני יכול לפתוח סוגריים, בהחלט אנחנו נשמח להביא לידיעת כלל הקהילה הבינלאומית, גם בתקשורת וגם בחוקים המדיניים הבינלאומיים, על ההישג הזה של ישראל, גם כדי אולי לתמרץ אחרים וגם ובמיוחד כדי לחלוק את הניסיון שלנו עם מדינות נוספות.
החוץ דני אילון: ובכך מתרכז משרד החוץ, בזה שאנחנו מביאים את הפעילויות שאנחנו עושים על סמך הניסיון שלנו ואנחנו עושים את זה מול מדינות שונות בכל העולם ואנחנו גם מביאים מומחים בתחום הזה, מומחים אזרחיים, מומחים מקצועיים, אנשי חברה אזרחית, סוציולוגים, פסיכולוגים ועוד, למרכזי הדרכה בארץ.
החוץ דני אילון: ראש וראשון במרכזים האלה הוא מרכז כרמל, שהוא גם מרכז להעצמת נשים, כל הנושא של העצמת נשים מבחינתנו זו המניעה הטובה ביותר, כדי למנוע סחר בנשים, ומעבר לזה גם כל הטיפול בהגנה ובאכיפה.
החוץ דני אילון: אנחנו היום, כחלק במתודיקה, כחלק מהפק"ל, פקודות הקבע לדיפלומטים ישראליים שיוצאים לחוץ לארץ, במיוחד בתחום הקונסולרי, זו הדרכה, כדי שהם יוכלו לזהות נשים או אנשים במצוקה, כדי שיוכלו להדריך אותם, כדי שיוכלו למצוא את הסימנים המעידים כדי למנוע, ולכן קונסולים שלנו בשגרירויות בעולם, כשמגיעים אליהם אנשים או נשים במיוחד עם בקשות לוויזה לארץ, הם קודם כל מודיעים לאותם אנשים מה הסימנים המעידים, האם הם יודעים מי הזמין אותם לארץ, האם הדברים הם לגיטימיים, האם הדברים הם באישור ובפיקוח.
החוץ דני אילון: ואם לא, מסייעים להם איך למנוע את הנפילה שלהם בתוך הפח הזה, בתוך מלכודת של סחר.
החוץ דני אילון: אנחנו נמשיך לעשות את זה ואנחנו דיברנו על זה, אורית, על הפק"ל הזה, נראה לי שגם את ראית את ההדרכה שמקבלים הקונסולים שלנו, וגם את אותו חומר שאנחנו או הקונסולים שלנו מעבירים לאנשים שרוצים להגיע לארץ כדי לוודא שההגעה שלהם היא הגעה לגיטימית והם יודעים לקראת מה הם מגיעים והם מוגנים ונמצאים בפיקוח.
החוץ דני אילון: מעבר לזה אנחנו גם מפרסמים בשפות שונות חומר אזהרה כנגד הסחר בנשים, כך שהוא נמצא בכל מקום, גם באתרים של משרד החוץ, והוא באמת נגיש לכולם.
החוץ דני אילון: אנחנו נמשיך לפעול יחד עם משרד המשפטים, גם בתחום של התשתית המשפטית והתשתית השיתופית הבינלאומית ויש אמנות ואשרור אמנות של האו"ם בנושא סחר בנשים שנמשיך לטפח ונמשיך לקדם.
החוץ דני אילון: כמובן גם בראשותך, אם יצטרכו שינויי חקיקה בכנסת, אז אני מניח שאנחנו נדע איך לטפל בזה.
החוץ דני אילון: הדבר האחרון שהייתי רוצה אולי לציין כאן, כאנקדוטה, איזה שהוא הישג נוסף לישראל בשנה האחרונה, מעבר לדוח מחמ"ד (מחלקת המדינה) שאנחנו מודים כאן לנציג השגרירות האמריקאית ואנחנו מאוד גאים שעמדנו בכל הקריטריונים, זה שתושבת ישראל, נזירה אריתריאית, מתנדבת בסניף הישראלי של רופאים למען זכויות אדם, צוינה בדוח של מחלקת המדינה האמריקאית כאחת מגיבורי העולם בתחום המאבק בסחר בבני אדם לשנת 2011 והיא אחת מבין 30 שזכתה למעמד המאוד מכובד הזה, ואני חושב שזה לא רק אנקדוטלי, זה גם אולי יותר מאשר סימבולי לגבי המאמץ המרוכז של כלל החברה הישראלית ולגבי ההישגים שהשגנו.
אורית זוארץ: תודה רבה לך, סגן השר, על הדברים ועל המחויבות ואנחנו כמובן נמשיך לפעול בשיתוף פעולה עם הוועדה, למגר את התופעה.
אורית זוארץ: אין מילים לתאר את התופעה המזוויעה הזו, את הניצול המתמשך של הנשים בעולם.
אורית זוארץ: שוב אני חוזרת, זו לא תופעה שמאפיינת רק את מדינת ישראל, אבל ככל שאנחנו משתפים פעולה עם נציגים של מדינות נוספות שהן שותפות שלנו ואנחנו מגיעים לכנסים ולאירועים בעולם, אנחנו מבינים שהמאבק צריך להיות משותף, מרוכז ויש הרבה מה ללמוד אחד מהשני.
אורית זוארץ: אני חייבת לציין שבכל פעם שאני מוזמנת לעסוק בסוגיה הזו ולדבר על מה נעשה בישראל, אני מציינת את העובדה שישראל היא בין המדינות הבודדות שיש בה שני מקלטים שממומנים באופן מלא על ידי המדינה.
אורית זוארץ: זה לא ברור מאליו שמדינת ישראל החליטה להקים מקלטים ושהיא מממנת אותם באופן מלא, משרד הרווחה, יושב כאן השר לשעבר, יצחק בוז'י הרצוג, ואני מאמינה שגם הוא היה בין הגורמים שהובילו לתקצוב אותם מקלטים.
אורית זוארץ: כל נושא החקיקה – אנחנו נמצאים בהליך חקיקה, עם החוק לאיסור סחר בבני אדם שנחקק בשנת 2006, לאחר מכן איסור פרסום הודעות שמציעות שירותי מין, לאחר מכן איסור צריכת שירותי מין, הצעת חוק שעברה בקריאה טרומית ונמצאת היום בהליך של קידום של אותה הצעת חוק.
אורית זוארץ: אנחנו כורכים את הסחר בבני אדם עם זנות, כי סחר בבני אדם בעולם ברוב המקרים הוא למטרות זנות, סחר בנשים הוא ברוב המקרים למטרות זנות.
אורית זוארץ: יש גם סחר בבני אדם למטרות עבדות, אנחנו מכירים את התופעה הזו, היו גם כאן מקרים של סחר בבני אדם והחזקה בתנאי עבדות, אבל כשמדובר על תופעה גלובלית מדובר בסחר בנשים למטרת זנות.
אורית זוארץ: לכן צריך לכרוך את זה ולמגר ולטפל בתופעה הזו, כמובן כשאנחנו נותנים ומאפשרים לקרבנות הזנות סל שיקום ואלטרנטיבה לחזור ולהשתלב במעגל החיים הנורמטיביים, במקום שבו המדינה כשלה, ולכן גם אותם קרבנות הגיעו לזנות בסופו של דבר.
אורית זוארץ: אני מציינת שלא כל זנות היא סחר בבני אדם, אבל עדיין האלמנטים של סחר בבני אדם באים לידי ביטוי בעיקר כשמדובר בתופעות של זנות.
אורית זוארץ: כמובן פעולות של אכיפה מאוד נחושות של משטרת ישראל, פעולות של הדרכה ומניעה שמובילה אותם עורכת דין גרשוני, יחד עם גופים וגורמים נוספים.
אורית זוארץ: כמו שאתה אומר, הדרכה של קונסולים זה שלב אחד, אנחנו מדברים על הדרכה של עובדי אכיפה, אם זה משטרת ישראל, אם זה שירות בתי הסוהר, אם זה משרד הפנים, וכל גורם שבא במגע עם אדם או אישה שהם חשופים או קבוצה שהיא קבוצת סיכון לסחר בבני אדם.
אורית זוארץ: אז חשוב לחדד מה נעשה כאן.
אורית זוארץ: אנחנו נעביר את רשות הדיבור לעורכת דין הילה טנא-גלעד, היא ממונה על זכויות האדם במשרד המשפטים והיא תציג את ההתייחסות שלנו לדוח.
הילה טנא-גלעד: כמו שחזרנו ואמרנו כאן, הדוח באמת הוא דוח ראשון שבו דורגנו בדירוג הראשון.
הילה טנא-גלעד: אנחנו מדורגים למעשה מאז שנת 2001, למעט הדוח הראשון, שבו דורגנו בדירוג השלישי, חברת הכנסת סולודקין מחייכת, היא זוכרת היטב את השלב הזה- - -
מרינה סולודקין: זה הישג מצוין.
הילה טנא-גלעד: דורגנו בדירוג השני לאורך כל השנים, למעט שנת 2006, שבה באמת דורגנו ב-watch list.
הילה טנא-גלעד: לקראת הדוח הוגש דוח מאוד מאוד מקיף שנכתב ביחידה, הדוח נכתב על ידי עורכת דין כוכב אלקיים לוי, שיושבת לידי, ועורך דין סדריק צבע מהיחידה, שכתבו את הדוח, באמת בהתבסס על נתונים שהתקבלו מכל משרדי הממשלה שרבים מהם מיוצגים כאן.
הילה טנא-גלעד: הרבה מאוד חומרים שקיבלנו ועיבדנו, והוגש דוח מאוד מפורט, כמובן בסיוע עצום של גב' רחל גרשוני, המתאמת, שטרחה ועמלה על הדוח רבות מאוד.
הילה טנא-גלעד: הדוח הוא דוח מאוד מקיף, השנה, אחרי בקשות חוזרות ונשנות מטעם מחלקת המדינה, השתדלנו לצמצם אותו, ננזפנו שהוא עדיין היה ארוך מדי, אבל כאמור השתדלנו להגיש באמת את המידע המלא ביותר והרחב ביותר, כדי שהוא ישתקף בדוח.
הילה טנא-גלעד: הדוח עצמו, כידוע, מוגש על ידי מחלקת המדינה האמריקאית לקונגרס, דירוג של כלל מדינות העולם, שמתייחס למאבק של כל מדינה ומדינה בנושא סחר בבני אדם כשהבחינה היא האם המדינות נוקטות בצעדים מינימליים, כפי שהם מוגדרים בחוק האמריקאי לקרבנות סחר, כדי להיאבק בצורות חמורות של סחר בבני אדם.
הילה טנא-גלעד: הדוח למעשה מדרג את המדינות לפי ארבעה דירוגים, בדירוג הראשון מדינות שעומדות בסטנדרטים המינימליים, בדירוג השני מדינות שאינן עומדות בסטנדרטים המינימליים אך עושות מאמצים משמעותיים לעמוד בהם, הדירוג הנוסף הוא ה- watch list, הספיישל watch list שמדבר על מדינות שהן במעקב, אם בגלל עלייה בשיעור הקרבנות, אי הגברת המאמצים להיאבק בתופעה ועוד, והדירוג השלישי והאחרון זה מדינות שאינן עומדות בסטנדרטים המינימליים ואינן עושות מאמצים משמעותיים.
הילה טנא-גלעד: כידוע הדירוג הוא בעל משמעות גם כלכלית וגם פוליטית מכיוון שיש מאז שנת 2002 גם סנקציות כלכליות מצד מחלקת המדינה האמריקאית על מדינות שמדורגות בדירוג השלישי.
הילה טנא-גלעד: כאמור הדוח השנה מציין שישראל היא אמנם מדינת יעד לגברים ונשים שנתונים לעבודת כפייה וסחר למטרות ניצול מיני מסחרי, וכי יש עובדים בלתי מיומנים שמגיעים מתאילנד, סין, נפאל, הפיליפינים, הודו, סרילנקה וגם מרומניה, שמגיעים לישראל על מנת לעבוד במה שמכונה עבודה קבלנית ארעית בתחומי בניין, חקלאות וסיעוד, וחלקם נתונים בהמשך לתנאים של עבודת כפייה דרך נהלים בלתי חוקיים של עיכוב דרכונים, הגבלות תנועה, חוסר יכולת לשנות את המעסיק, אי תשלום שכר, איומים, תקיפה מינית, איומים פיזיים.
הילה טנא-גלעד: מדובר על הנושא של דמי תיווך מופרזים שמשולמים על ידי עובדים שמגיעים לישראל.
הילה טנא-גלעד: פרק נוסף שמיוחד לו לא מעט מקום בדוח הוא התופעה של מהגרים ומבקשי מקלט שמגיעים לישראל, בעיקר מאריתריאה, סודן וחלקם גם מאתיופיה, שמוחזקים בשבי בסיני כדי לסחוט דמי כופר ונאלצים לשמש במחנות בסיני למטרות מיניות ועבודות כפייה.
הילה טנא-גלעד: כאן באמת צוין לטובה השיפור של מדינת ישראל בזיהוי ומתן טיפול רפואי לקרבנות הללו, שעוברים בחלקם תופעות של סחר והתעללות טרם ההגעה לישראל.
הילה טנא-גלעד: מצוין שיש באמת מקרים בודדים של נשים מברית המועצות לשעבר, סין ודרום אמריקה, שנתונות לזנות בכפייה בישראל, אבל כמובן כל מי שמעורב בתחום הזה לאורך שנים מודע לכך שהמספרים הם כאין וכאפס לעומת המספרים שדיברנו עליהם בעבר וזה באמת הישג מאוד משמעותי.
הילה טנא-גלעד: מצוין גם שיש דיווחים של החברה האזרחית על נשים ונערות ישראליות שחשופות לסחר למטרות ניצול מיני בישראל, אבל שמבחינת המשטרה לא נמצאו ראויות.
הילה טנא-גלעד: הדוח קובע באמת פעם ראשונה בצורה חד משמעית שמדינת ישראל עומדת באופן מלא בסטנדרטים המינימליים למיגור סחר בבני אדם, נקטה פעולות תקיפות לאכיפת חוק איסור סחר בבני אדם למטרות ניצול מיני מסחרי, מאמצי מניעה תקיפים, מאמצים לתת מענה להפרות של דיני עבודה כלפי עובדים זרים, מצוין שיש הרשעה של שני אנשים בסחר למטרות עבודה.
הילה טנא-גלעד: המימון – יש באמת מאוד התייחסות לנושא העבודה המאוד מרשימה של המקלטים, יושבת כאן גב' ויקה מהמקלט, שבאמת עושים עבודה, וכמו שגברתי ציינה, זה מאוד יוצא דופן, גם שיש שני מקלטים במימון וגם שהם מקלטים ייעודיים לקרבנות סחר.
הילה טנא-גלעד: בהרבה מדינות קרבנות סחר נשלחות למעשה למקלטים לנשים מוכות וזה בהחלט לא מובן מאליו שיש אצלנו מקלטים ממשלתיים שמיועדים לקרבנות סחר תוך התייחסות לאוכלוסייה הייחודית הזו.
הילה טנא-גלעד: כן מצוין שיש בעייתיות בהגנה על אוכלוסיות פגיעות מסוימות, עובדים זרים מנוצלים בחלקם, מהגרים זרים, מבקשי מקלט שהגיעו מהגבול עם סיני.
הילה טנא-גלעד: ההמלצות המרכזיות שמופנות לישראל בדוח, חלקן חזרו גם בשנה שעברה, שזה באמת נושא הגדלת המספר של מפקחי עבודה ומתורגמנים בענפי החקלאות, בנייה וסיעוד.
הילה טנא-גלעד: ההכשרה שלהם לעניין זיהוי סחר בבני אדם, הגברת האכיפה של זכויות העובדים הזרים בתחום דיני עבודה, הערכה של מעבידים וחברות כוח אדם לגבי ההיסטוריה שלהם כאשר מעבירים אליהם עובדים שנוצלו על ידי המעביד הקודם, חיזוק הליכי הזיהוי של קרבנות מבין מהגרים ומבקשי מקלט שמגיעים מסיני, המשך הענקת הגנות וטיפול רפואי לקרבנות סחר שמגיעים מסיני, וידוא שקרבנות סחר בבני אדם אינם נענשים בגין מעשים בלתי חוקיים שהם תוצאה ישירה של היותם קרבנות סחר- - -
אורית זוארץ: ברשותך, הילה, אני מבקשת לחדד שסיני זה לא אי מבודד, זה מצרים.
אורית זוארץ: אגב, אחת ההערות שלי לדוח זה שמתייחסים לסיני כאל no man's land, כישות נפרדת.
אורית זוארץ: סיני היא מצרים וחשוב שגם אנחנו נשתמש בשפה הזו ונעביר את האחריות בעצם למי שצריך לקחת את האחריות.
הילה טנא-גלעד: כמו שגברתי ודאי שמה לב, זה פחות משתקף בדוח.
הילה טנא-גלעד: הדוח מדבר באמת על סיני ופחות על מצרים ובאמת אחד הדברים שבשיח שלנו עם- - - בעבר ציינו והדוח שלנו של שנה שעברה מאוד דיבר על סיני לעומת הדוח שעסק במצרים שסיני בריבונות שלה, שפחות עסק בתופעה הזאת, ואני חושבת שזה כן משתקף בדוח של השנה.
הילה טנא-גלעד: כמובן אנחנו מה שנקרא אחראים רק על חלקת האלוהים הקטנה שלנו, אבל מבחינת העשייה שנעשתה בישראל, אני חושבת שזה באמת חסר תקדים, כמות ההגנות והטיפול הרפואי והסיוע המשפטי שניתן לאנשים, שהם כאמור אזרחים של מדינות אחרות, שהעברות שבוצעו נגדם נעשו על ידי אזרחים של מדינה אחרת ושכאמור כל הזיקות שקיימות במשפט הפלילי למעשה לא קיימות ובכל זאת ניתנות להם הרבה מאוד הגנות על ידי מדינת ישראל.
הילה טנא-גלעד: הערה אחרונה נוספת זה הנושא של חקירת זנות כפויה של אזרחי ישראל, שזו גם אחת ההמלצות.
הילה טנא-גלעד: אני לא אעבור על כל ההמלצות, מכיוון שהכול מופיע בפני כולנו ואני גם לא רוצה לבזבז את הזמן כי אני בטוחה שיש כאן הרבה התייחסויות, אני רק אגע באמת בנקודות המרכזיות.
הילה טנא-גלעד: באמת צוינה לטובה העבודה העצומה של היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם, בנושא הכשרות לכל בעלי התפקידים, גם בתחום האכיפה וגם בתחום ההגנה, הגנה ככלל.
הילה טנא-גלעד: כאמור המקלטים באמת, כל עבודת המקלטים קיבלה מקום מאוד ניכר בדוח, הדאגה, הטיפול, כל הרצף המלא של הטיפול שניתן שם, כולל פתיחת הדירות החדשות, שזה פרויקט חשוב, כדי להעביר הלאה ולקדם את הקרבנות.
הילה טנא-גלעד: נושא הסיוע המשפטי חינם שניתן על ידי האגף לסיוע משפטי, יושבת לידי גב' סיגלית זוהר שעושה באמת עבודה כבירה בתחום הזה, היא קיבלה גם את עיטור המאבק בסחר בבני אדם השנה על כל העבודה שהיא עושה ומובילה בתחום הזה, ובאמת ניתן המון המון סיוע ובאמת זו עבודה מאוד משמעותית, גם לקרבנות שהגיעו מסיני.
הילה טנא-גלעד: כל הנושא של מעורבות של קרבנות בתיקי חסר, אשרות עבודה שניתנות לקרבנות סחר, כמובן העבודה של הוועדה הזאת, ישיבות דחופות במהלך תקופת הדיווח, הפתיחות של הישיבות האלה לציבור, הסיקור שלהם בתקשורת, העבודה העצומה של היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם, הדוח השוטף.
הילה טנא-גלעד: באופן כללי בתחום הסחר בנשים למטרות ניצול מיני, אז באמת צוינו 18 החקירות שהתנהלו, 15 עבריינים של סחר למטרות ניצול מיני מסחרי שהורשעו, נהלים חדשים שקודמו במהלך השנה האחרונה בנושא של זיהוי קרבנות, חוק הפללת לקוחות זנות, נושא שקודם גם כן על ידי הוועדה הזאת ושעבר באמת ועדת שרים לחקיקה והטיפול המשטרתי בכל המעטפת, הטיפול בניהול בתי בושת, פרסום שירותי זנות, שאלה נושאים שגם נדונו כאן בוועדה.
הילה טנא-גלעד: כאמור נושא שכן קיבל ביקורת זה הנושא של זנות של נשים ישראליות, טענות שהועלו לגבי הנושא הזה וכן הנושא של זנות קטינים, שזה נושא שגם נדון כאן בוועדה והשיח סביב זה.
הילה טנא-גלעד: בתחום הסחר לניצול למטרות עבודה, כאמור גם כאן ישראל קיבלה הרבה שבחים על ההתקדמות במאבק בתחום הזה, החקירות שהתנהלו, ההרשעה התקדימית שהייתה בתחום הזה, על שני נאשמים שהורשעו, השינוי הארגוני במשטרה, כל הנושא של זרוע סער והביזור שהיא עברה, נושא זיהוי קרבנות סחר בקרב הקרבנות במחנות העינויים, שיפור של נהלי זיהוי, מתן שירותים, הפסקת ההחזרות החמות ועוד ועוד ועוד.
הילה טנא-גלעד: כאן באמת צוין לרעה נושא הזיהוי בענף החקלאות, הבעיות שעדיין קיימות בתחום הזה ואנחנו כמובן עוברים על כל ההערות האלה בקפידה.
הילה טנא-גלעד: היחידה של תיאום המאבק בסחר בבני אדם כמובן תשב על הדוח הזה לראות איך אפשר לקדם את הדברים וגב' רחל גרשוני כמובן תרחיב על הנושא הזה.
הילה טנא-גלעד: ושוב, אני באמת רוצה להודות לכל הגורמים שיושבים כאן שעזרו לנו מאוד מאוד בניסיון לשקף בצורה המיטבית את העבודה העצומה שנעשתה, ואני מאוד שמחה שהעבודה הזאת זכתה להכרה על ידי מחלקת המדינה האמריקאית.
הילה טנא-גלעד: תודה.
אורית זוארץ: חבר הכנסת יצחק הרצוג, אתה רוצה להתייחס עכשיו?
יצחק הרצוג: קודם כל בוקר טוב לכולם.
יצחק הרצוג: אני חושב שהעבודה שנעשתה, שהיא עבודה משולבת של כמה וכמה זרועות שלטוניות, ראויה לברכה.
יצחק הרצוג: אני מברך אותך, גברתי היושבת ראש, על המאמץ העצום שאת משקיעה בתחום וההישגים האדירים, גם למדינת ישראל וגם לנושא עצמו שקצרת, וגם לך, אדוני סגן שר החוץ, ולכל העוסקים במלאכה.
יצחק הרצוג: תודה גם על הגיבוי והדברים שלך.
יצחק הרצוג: אני רוצה לדבר על המקלטים, כי נמצאת פה גם ציפי נחשון גליק וכל הצוות שעוסק בכך במשרד הרווחה.
יצחק הרצוג: הנושא של המקלטים, חשוב לי שנדון האם יש צורך בעוד, האם אנחנו רואים עלייה או ירידה של התופעה למרות השיפור בהתמודדות.
יצחק הרצוג: אני רואה את הדוח של משרד המשפטים, הוא מפרט מדינות נוספות שנכנסו למעגל הזה בשנים האחרונות ואני חושב שאסור לנוח על זרי הדפנה.
יצחק הרצוג: כלומר הדוח חשוב מאוד, המעקב חשוב מאוד, הגיבוי חשוב מאוד, אבל עוד ארוכה הדרך, גם לפי הדוח, של המאמץ וההישג הנדרש, וזה עולה בכל רובד התשתיות הנדרשות.
יצחק הרצוג: אבל אני שואל מבחינת המקלטים, האם אנחנו נמצאים במצב מספק או שמא יש צורך בתגבור.
אורית זוארץ: אני רוצה לציין שמעבר למקלטים לטיפול בקרבנות, שאלה שני מקלטים, אחד אטלס לגברים והשני מעגן לנשים, יש לנו שלושה מקלטים לטיפול בקרבנות זנות, אחד אופק נשי בחיפה, סלעית בתל אביב ויש מרכז חדש, מקלט חדש, שהוקם בבאר שבע ממש לאחרונה, כדי לתת מענה אזורי בכל חלקי הארץ ואני חושבת שהתכנית הלאומית לטיפול בקרבנות זנות היא אחת התכניות שאנחנו נצטרך לתת עליה את הדעת בעיקר לקראת שנת התקציב הבאה, על מנת להגדיל את התקציב ולתת מענה לאותן קרבנות זנות.
אורית זוארץ: עורכת דין רחל גרשוני, מתאמת המאבק בסחר בבני אדם.
אורית זוארץ: ככה בנימה אישית אני חייבת לומר שכשנכנסתי לתפקיד לפני שלוש שנים לא הכרתי את הסוגיה, הכרתי את הסוגיה מהתקשורת, אמנם עסקתי בסוגיות מגדריות, נשים בישראל, אבל יותר לעמדות השפעה, עמדות מפתח, שלטון מקומי, וכשנחשפתי לסוגיה הזו, ממש ליווית אותי יד ביד והכנסת אותי לעניינים וחשפת בפניי את כל המידע ואת העולם הזה שלדעתי מרבית אזרחי מדינת ישראל לא כל כך מודעים לו, זה נמצא בחצר האחורית, ואני חייבת להודות לך על כך שאת היית ועדיין מנטורית ואני לומדת ממך הרבה.
רחל גרשוני: אם הייתי מנטורית, אז את עכשיו מנטורית.
רחל גרשוני: בעקבות הפעילות שלך אנחנו מקיימים בשיתוף פעולה יום על תרבויות בכנסת ב-24 ביולי.
רחל גרשוני: אבל זה יום שמח.
רחל גרשוני: שמח משום שהישגי המדינה מעשור, יותר מעשור, הוכרו ושמח גם כי הוכרה גיבורת המאבק, כמו שסגן השר ציין, מתנדבת בארגון ממשלתי מרכזי במדינת ישראל, רופאים לזכויות אדם, הנזירה עזיזה.
רחל גרשוני: ההכרה הכפולה הזאת משקפת את כך שלמאבק בסחר בבני אדם יש זוויות רבות ושכל העוסקים במלאכה מכל הזוויות נחוצים להצלחתו.
רחל גרשוני: אני שמחה, אני אומרת סוף סוף, שהוכרו ההישגים בתחום הזכויות שאנחנו נותנים לקרבנות סחר בבני אדם.
רחל גרשוני: לדעתי אין אח ורע לשילוש של הזכויות בתחום המקלט והשירותים הרפואיים הפסיכו סוציאליים, בתחום הסיוע המשפטי הענף ובתחום אשרות השיקום שנותנים לקרבנות סחר בבני אדם, אשרות עבודה, ככלל על פני שנה, כדי שישתקמו ויחזירו לעצמם את כבוד האדם.
רחל גרשוני: אני שמחה שהכירו במאמצים הנחושים, העילאיים, הייעודיים של רשויות אכיפת החוק, של המשטרה והפרקליטות.
רחל גרשוני: כמה דוחות התאכזבתי, התאכזבתי לא לראות את ההכרה, כי אני עובדת בתחום מעל עשור ואני יודעת מה היה המחיר, אז שמחתי מאוד לראות את זה, שמחתי מאוד לראות הכרה בכך שההרשעה הראשונה שלנו על עברת החזקה בתנאי עבדות היא לא הייתה הרשעה של מה בכך, היא הייתה בקשר למקרה שלא כלל אלימות, בקשר למקרה שבו הנאשמים אפילו נתנו לקרבן מתנות קטנות והתייחסו בכבוד מסוים.
רחל גרשוני: שמחתי שהכירו בכך שיש לנו מערך של הכשרות, מערך ענף של הכשרות, שיוצר שפה אחידה, שמחתי שהכירו בשיפור הגדול בזיהוי, לרבות בשירות בתי הסוהר.
רחל גרשוני: ואולם יותר משמחה על הדוח אני שמחה על ההישגים עצמם.