GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עבדאללה חטיב: – מהסיבה הפשוטה, אנחנו רוצים שהמגמות הטכנולוגיות יהיו במסגרת בתי הספר התיכוניים כי אנחנו לא רוצים לראות את התלמידים מתויגים במסגרת בתי ספר שהם בתי ספר מח"טים כי השם מח"ט לפעמים אומר לך שהתלמידים שם הם חלשים, חלשים מאוד, עם בעיות התנהגות, שם לא טוב.
עבדאללה חטיב: לכן המטרה של המשרד היא לפתוח מגמות טכנולוגיות בבתי הספר התיכוניים במגזר הערבי.
חנין זועבי: יש תכנית של הרחבת המגמות הטכנולוגיות הקיימות?
מטאנס שחאדה: זה לא ביוזמת בית הספר עצמו, אלא, ביוזמת המשרד.
עבדאללה חטיב: מנהל בית הספר, אמור לפנות למשרד ולבקש מגמת טכנולוגית, יש צוות ויש מפקחים במגזר הערבי - - -
מטאנס שחאדה: המשרד לא יוזם?
עבדאללה חטיב: המשרד מציע לכל מי שרוצה לפתוח מגמות, אם יש לו קבוצת תלמידים, בחירת המגמה היא באחריות מנהל בית הספר ובאישור הפיקוח.
עבדאללה חטיב: כי זה חשוב מאוד לאשר מגמה שהיא מגמה שלא תפסיד במסגרת בית הספר.
אהרון ברנשטיין: משרד החינוך הוא משרד שהשקיע יותר ממיליון שקל בשיווק המגמות הטכנולוגיות כולל במגזר הערבי.
אהרון ברנשטיין: לכל מקום שהגעתי במגזר משרד החינוך עודד ומעודד את המנהלים לעשות את זה.
עבדאללה חטיב: משווקים את המגמות ואנחנו הולכים לפתוח וממשיכים לפתוח גם מגמות.
עבדאללה חטיב: המטרה שלנו היא לפתוח מגמות יוקרתיות במגזר הערבי.
מסעוד גנאים: יש מספר או נתון באחוזים, כמה בתי ספר תיכוניים ערביים שבהם יש מגמות טכנולוגיות?
עבדאללה חטיב: אנחנו יכולים לתת לכם את כל הנתונים לגבי כל בתי הספר במגזר הערבי עם כל המגמות שקיימות באותם בתי ספר, אלו נתונים שאנחנו יכולים להעביר לכם.
עבדאללה חטיב: אם תהייה פניה רשמית נוכל להעביר לכם את הנתונים.
עבדאללה חטיב: מנתוני המשרד, כ- 50% מהבנות או מבוגרות כיתות י"ב הולכות להוראה.
עבדאללה חטיב: אנחנו נמצאים בשנת הלימודים תשע"ב, הצגתי את זה פעם, מדובר על 8,254 בקשות כאשר מתוכן 7,391 דרישות של מורות.
עבדאללה חטיב: כלומר לא הצלחנו לקלוט אחוז גדול, אבל מתוך הבקשות שהוגשו קלטנו 2,600 מתוך 2,890 שנקלטנו, כלומר כ- 90% מהמורים שנקלטו במערכת החינוך בשנה האחרונות היו מורות.
עבדאללה חטיב: הנתונים נמצאים אצלנו.
עבדאללה חטיב: אחוז המורות בבתי הספר היסודיים במגזר הערבי עומד היום על 80%, בחטיבת האחוז שלהם עומד על 67%.
עבדאללה חטיב: כאשר אנחנו עושים השוואה למצב שהיה לפני חמש עשרה שנה הנתונים אז היו נתונים נמוכים מאוד.
עבדאללה חטיב: היום אנחנו מדברים על כך שאחוז המורות במערכת החינוך במגזר הערבי עולה.
עבדאללה חטיב: סוגיית המורות היא מאוד קשה, אבל מתוך הנתונים, הלכנו ובדקנו את המורות שלא שובצו במסגרת משרד החינוך ומצאנו שלפחות 25% מאותן מורות עובדות במסגרת בתי ספר פרטיים, במסגרת עמותות וגופים שנותנים גם שירותים למגזר הערבי וגם במסגרת תכניות שמופעלות דרך הרשויות גם בחינוך הלא פורמאלי.
עבדאללה חטיב: התחלנו כבר לטפל בסוגיה זאת.
עבדאללה חטיב: בסיוע משרד ראש הממשלה, ישבנו עם "צופן" אנחנו רוצים לקחת קבוצת מורות מהמגזר הערבי שלא התקבלו לעבודה במשרד החינוך ולעשות להם הסבה בתיאום עם משרד הממשלה, לקחת אותן למקצועות נדרשים.
עבדאללה חטיב: עד שנפעיל את התכנית "לחינוך לחיי קריירה" ייקח לנו מספר שנים טובות כדי להביא לתודעת התלמידים שישנם מקצועות נדרשים ואין בהם אנשים.
עבדאללה חטיב: חשוב בשבילי דבר שהוא קריטי לגבי המורות שסיימו את הלימודים ואין להן תעסוקה.
עבדאללה חטיב: מצד אחד יש להן תעודה אקדמית ומצד שני יש להן תעודת מובטל.
עבדאללה חטיב: זו סוגיה מאוד קשה, אבל אין לנו אלטרנטיבה אחרת, היתה אלטרנטיבה, לצמצם את המכסות של המכללות במגזר הערבי, אבל את זה אנחנו לא רוצים.
עבדאללה חטיב: תמיד אמרתי שאין בעיה שנשים במגזר הערבי תלמדנה, תנו לנשים במגזר הערבי ללמוד ואנחנו לא נפגע במכסות של המכללות כי האלטרנטיבה הייתה פגיעה במכסות הניתנות למכללות בין הערביות והן היהודיות שמכשירות למגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: אנחנו עובדים עם "צופן" ועובדים עם משרד ראש הממשלה בתכנית כוללנית על מנת שאנשים שסיימו במסלולים מסוימים להסב אותם מקצועית לתחומים שיש בהם צורך, בין אם מדובר בתלמידים שסיימו כימיה, ביולוגיה, מתמטיקה להכשיר אותם לתחומים אחרים.
עבדאללה חטיב: אנחנו מוכנים להעביר לכם נתונים שהעברנו לוועדת החקירה הפרלמנטרית לגבי מספר השעות המוקצות לתלמיד במגזר הערבי לעומת תלמיד במגזר היהודי.
עבדאללה חטיב: הנתונים נמצאים איתי ואנחנו יכולים להשאיר לכם אותם.
עבדאללה חטיב: תלמיד במגזר הערבי, לפי השיטה ולפי מדד שטראוס, מקבל היום 1.54 לעומת תלמיד במגזר היהודי 1.49.
חנין זועבי: המדד החדש יראה, שאפילו לסטודנט הערבי יש יותר.
ג'מאל זחאלקה: אני רוצה לשאול שאלה שלדעתי היא השאלה הכי חשובה שנשאלת.
ג'מאל זחאלקה: מה עם החינוך לגיל הרך, כמה אתם צריכים לקלוט?
ג'מאל זחאלקה: חשבתי שאתה מדבר על זה.
גאלב מג'אדלה: כמה אתה מעריך, שתקלטו מורות לתכנית?
עבדאללה חטיב: יישום החוק החל על גיל שלוש יאפשר לנו קליטת 500 משרות במגזר הערבי, בערך כ- 500 משרות.
ג'מאל זחאלקה: זה הכל?
עבדאללה חטיב: חבר הכנסת זחאלקה, חלק רב מהישובים הערביים נמצאים באשכול 1 ו- 2 ולכן החוק כבר חל עליהם.
עבדאללה חטיב: לגבי החלק הנוסף עשינו את החישוב ומצאנו שמדובר בערך על כ- 500 משרות במגזר הערבי, שיאוישו עם יישום החוק.
מסעוד גנאים: בקשר להדרכה המקצועית, אני יודע שבדרך כלל, בסוף י"ב, היועצות החינוכיות נכנסות לכתות ונותנות איזושהי הדרכה.
מטאנס שחאדה: רובן הן עובדות סוציאליות, התפקיד שלהן הוא לא הכוון ללימודים או לקריירה.
מסעוד גנאים: יועצת חינוכית, לא מוכשרת לזה.
מסעוד גנאים: כלומר, מי שעושה את ההדרכה, לרוב, הם היועצות או הייעוץ החינוכי, זה ממה שאני יודע עד עכשיו.
מסעוד גנאים: ראשית למה לא להתחיל קודם כי טוב שמתחילים מוקדם.
מסעוד גנאים: שנית, למה לא למסד את העניין כי אם זה העתיד של התלמיד של התלמידה באיזה מקצוע לבחור, למה לא למסד את זה כחלק מהתכנית הלימודית או כחלק משעות של בית הספר ולא לעשות את זה דבר עונתי?
מסעוד גנאים: בנוגע לפסיכומטרי – דיברת על מרכזי פסיכומטרי שזה טוב – הייתה דרישה שתמיד דרשנו, אם הפסיכומטרי הוא גזרה משמיים ונשאר, למה שלא יהיה חלק מתכנית הלימודים בבתי הספר.
מסעוד גנאים: הרי בסוף כל מה שמשלמים ההורים, התלמידים הם סכומי עתק לכל מיני מכונים, אפשר שמשרד החינוך יעשה את זה כחלק מתכנית הלימודים.
ציון שבת: זה הרעיון של המרכז.
מסעוד גנאים: אם המרכז עונה על הדרישה של התלמידים ונותן לתלמידים באמת ללמוד ולהכין את עצמם לפסיכומטרי באופן ראוי והם לא משלמים מכיסם זה בסדר.
חנין זועבי: לפני שתשיב אתה רוצה לענות לו?
חנין זועבי: אני רוצה להעיר הערה.
חנין זועבי: הויכוח עם משרד החינוך לגבי החינוך הטכנולוגי הוא לא ברמת הפרטים אלא יותר ברמת היגיון התעסוקה, ברמת האכסיומה, כאשר יש כשל שוק המדינה מתערבת והיא מפסיקה להיות פסיבית והיא מתערבת בגלל שיש טעות, המערכת לא מתפקדת בצורה נכונה.
חנין זועבי: אנחנו רואים שבהתאמה בין מערכת החינוך לבין שוק העבודה מערכת החינוך באוכלוסייה הערבית לא מתפקדת, יש כשל במערכת.
חנין זועבי: הפסיביות הזאת שאנחנו מחכים למנהלים שהם יפתחו מגמה ואז ניתן להם, על הרמה הזאת אנחנו לא מסכימים אתכם ואנחנו חושבים שיש טעות בסיסית.
חנין זועבי: אם הכשל הזה היה במערכת החינוך היהודית-עברית, אני חושבת שהתגובה של משרד החינוך הייתה 'אנחנו נעשה משהו, אנחנו נפסיק את הפסיביות שלנו ואנחנו נתערב ואנחנו נתכנן תכנית עבודה שבה נשנה את המציאות'.
חנין זועבי: הפסיביות זו החלטה, אתם מחליטים להיות פסיביים, אתם מחליטים שמערכת החינוך הערבית יכולה להמשיך כך והאבטלה יכולה להמשיך ושאתם לא נותנים אלא כאשר המנהלים יוזמים.
חנין זועבי: אני חושבת שזו מדיניות וזו מדיניות לא נכונה, וזו מדיניות שלא עונה על הדרישות ועל הצרכים.
חנין זועבי: אם אתם ממשיכים, כן הפער בין מערכת החינוך שמכשירה לשוק העבודה הוא פער שימשיך ויגדל.
ג'עפר פרח: לנושא כיתות לימוד, אתה יכול לתת תשובה איך תסגרו את הפער בין מה שצריך, כלומר המחסור ב- 3,500 כיתות לימוד לבין 100 מיליון שקל שיש לכם לבינוי כיתות לימוד?
ג'עפר פרח: לגבי תכניות לימוד, איך זה שאתם לא דורשים באופן ברור לקבל תקציב כדי לבנות תכניות לימוד?
ג'עפר פרח: אתם מלמדים מקצועות כשאין לכם ספרים.
ג'עפר פרח: אנחנו יכולים לשלוח לכם בדיוק באילו מקצועות אין אפילו ספרים.
ג'עפר פרח: לעניין הסעות תלמידים, אי אפשר לבקש מכפר של 2,500 תושבים לבנות ארבע מגמות ולהגיד לראש המועצה "תממן עכשיו את הטכנולוגיה", אבל עושים את זה בקיבוצים, נותנים הסעות מקיבוץ לקיבוץ ואז התלמידים מקבלים יותר הזדמנויות.
ג'עפר פרח: את זה אתם לא עושים היום בתוך ישובים ערביים, תלמיד מהישוב עלבון יכול ללכת למרר ותלמיד ממרר יכול לבוא לעלבון.
ג'עפר פרח: זה לא קיים כשאנחנו מדברים על בתי ספר ערבים.
ג'עפר פרח: היישום של "חוק חינוך חינם" במגזר הערבי, אנחנו מדברים על אשכול 1 ו- 2, אבל כמעט מחצית מהאשכול 3 ו- 4 הם ישובים ערבים, לכן 500 גננות לישובים האלה לא מספיקות.
ג'עפר פרח: לגבי הכוון תעסוקתי, הרי הוא תלוי תרבות ותלוי מחקר, אבל, אין מחקר ולא מכון הדסה.
ג'עפר פרח: הארגון היחידי שעשה מחקר, או עבד או פיתח כלים, הייתה העמותה להכוון לימודי.
חנין זועבי: מתי עשיתם לאחרונה?
ג'עפר פרח: בכל עשר שנים.
ג'עפר פרח: כשאתם בוחרים גופים לעבוד איתם ביישום, תסכל זה גם "צופן" גם "טבת" כל הגופים הם בעצם גופים יהודים שאין להם את הידע ואת הניסיון לעשות הכוון לימודי תעסוקתי וגם בדברים אחרים כמו חינוך לקריירה.
ג'עפר פרח: השאלה למה לכם בתוך משרד החינוך אין אנשים שמפתחים.
ג'עפר פרח: אתה רוצה לעשות הכוון תעסוקתי אתה צריך כלים, כלי מיון, אנשים שיעבדו בזה.
ג'עפר פרח: אין לכם את הכלים, אתם משקיעים את הכסף בגופים שהידע שלהם הוא מהציבור היהודי ובעיקר מהציבור האשכנזי של הציבור היהודי, ואתם מתעלמים מכך שיש ידע בתוך חברה הערבית שאתם לא משתמשים בו.
מטאנס שחאדה: לעניין פיתוח ההון.
מטאנס שחאדה: השארת הנושא של התמחויות חדשות למנהל בית הספר.
מטאנס שחאדה: אנחנו מודעים לכך שצריכים מודעות וצריך לפתח את המודעות הן בקרב מנהלי בתי ספר והן בקרב האוכלוסייה או הצרכנים של החינוך שהם התלמידים עצמם.
מטאנס שחאדה: צריך גם ליידע אותם מה קורה בשוק האקדמי ובשוק העבודה בישראל.
מטאנס שחאדה: חסר להם את הכלים לקבלת החלטות.
מטאנס שחאדה: אני נתקל במצבים שתלמידים מצטיינים בבתי ספר לומדים 5 יחידות פיסיקה, מתמטיקה, אלקטרוניקה ואחרים ובסוף התלמידות הולכות ולומדות עבודה סוציאלית.
מטאנס שחאדה: ראשית כי בית הספר החליט עבורן במה להתמחות לפי הציונים ושנית לא ידעו ולקשר ולחבר בין מגמת ההתמחות בבית הספר לשוק העבודה.
מטאנס שחאדה: אנחנו מודעים לבעיה הזאת וצריך לפתח את המודעות.
מטאנס שחאדה: כאשר המדינה רוצה לטפל בבעיה היא יוזמת את הפתרונות ולא משאירה את זה רק לבתי הספר או רק לתלמיד עצמו.
מטאנס שחאדה: ההכוון הלימודי יתכן שהוא טוב, אבל הוא לא מספיק.
מטאנס שחאדה: צריך שיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות, עמותות, חברה אזרחית, לעשות קמפיין פרסומי, לקיים שיתוף פעולה בין בתי הספר לבין האוניברסיטאות.
מטאנס שחאדה: צריך ליזום בתחום הזה ולא להשאירו, גם צריך לתקצב פיתוח המודעות.
מטאנס שחאדה: זה חלק מכל התקציב הרגיש-מגדרי שצריך לייעד תקציבים להעלאת המודעות בקרב התלמידות בתי הספר.
מוך זועבי: נקודה אחת שמתקשרת למה שג'עפר ציין, בנוגע למימון תחבורה ציבורית לתלמידים מכפר לכפר, הרי אנחנו מודעים שהקריטריונים לפתיחת בתי ספר חדשים בישובים תלויים במספר התלמידים באותו הישוב.
מוך זועבי: אנחנו מודעים לבעיה רצינית של תלמידים שמשרד החינוך לא ממן להם עלות הנסיעה מהכפר שלהם לכפר אחר שאינו מוגדר כמיועד לישובים בהם מיועד המימון, כלומר תלמידים מנחסיינה למשל, להם לא ממומנת עלות נסיעה לנחף כאשר הם רוצים ללמוד בבתי הספר שם שהם טובים יותר.
מוך זועבי: הנסיעה ממומנת אך ורק לבתי הספר שמשרד החינוך יחד עם הרשות קובעים.
מוך זועבי: למשל בוואדי סאלמה – זו בעיה רצינית.
מוך זועבי: פנינו למשרד החינוך, נכון שזה היה לפני יותר מארבעה חודשים ונכון להיום עדיין לא קיבלנו שום תשובה ואנחנו מתריעים על כך.
מוך זועבי: אני חושבת שזו גם במה לפנות אליכם בעניין לנסות לשקול את הקריטריונים מחדש.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להתייחס לשאלה הראשונה של חבר הכנסת מסעוד גנאים בנושא של מיסוד התכנית.
עבדאללה חטיב: התכנית היא תכנית מוסדית בכל בתי הספר במגזר הערבי ומי שיפעיל את התכנית הן רק היועצות.
עבדאללה חטיב: התכנית הזאת תופעל רק על ידי היועצות החינוכיות ואנחנו נמסד את התכנית כחלק מתכנית העבודה של היועצת במסגרת בתי הספר.
ג'עפר פרח: אתה מתכוון לחינוך, לקריירה, או לפסיכומטרי?
חנין זועבי: אמרת פעם בישיבה, שיש לכם מחסור של 30 יועצות חינוכיות.
עבדאללה חטיב: בבתי הספר היסודיים.
עבדאללה חטיב: אין לנו בחטיבה העליונה מצב של מחסור.
עבדאללה חטיב: כל בתי הספר התיכוניים במגזר הערבי יש להם לפחות יועצת אחת, אבל בחלק מבתי הספר התיכוניים - - -
חנין זועבי: באיזה תקן?
עבדאללה חטיב: בסחנין למשל, יש לפחות שלוש יועצות ולא רק בסחנין אלא גם בהרבה ישובים ערבים עם בתי ספר תיכוניים שיש בהם יותר מאשר יועצת אחת.
עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים למסד את התכנית "חינוך לחיי קריירה".
עבדאללה חטיב: אנחנו כמשרד בנינו תכנית ייחודית לתלמידי המגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: עשינו כנס לכלל היועצות בנצרת, הזמנו לשם את כל היועצות החינוכיות מהמגזר הערבי יחד עם הפיקוח על היועצים.
עבדאללה חטיב: הצגנו את התכנית שהמשרד בנה.
עבדאללה חטיב: התכנית נקראת "חינוך לחיי קריירה והכוונה מקצועית".
עבדאללה חטיב: המטרה של המשרד לא לתת לגופים להיכנס למערכת.
עבדאללה חטיב: המשרד רוצה לקחת אחריות על הנושא של התכנית הזאת יחד עם המפקחים על היועצים ויחד עם היועצים בבתי הספר.
עבדאללה חטיב: בנוגע לחינוך הטכנולוגי, אני אומר שהמשרד מדי שנה מפרסם דרך מינהל מדע וטכנולוגיה את כלל המגמות הטכנולוגיות שקיימות במשרד.
עבדאללה חטיב: אנחנו מבקשים ממנהלי הספר לפנות אלינו לבחירה לגבי מגמות מסוימות.
עבדאללה חטיב: בנוסף לכך אנחנו שולחים את המפקחים על המגמות לאותם בתי ספר על מנת לקיים דיון לגבי המגמה הנכונה, כי אנחנו יודעים בדיוק מהם צרכי השטח וצרכי הקהילה והמדינה.
עבדאללה חטיב: חלק מהמנהלים רוצה לבחור מגמה שאנחנו יודעים שעתידה של אותה מגמה הוא סגירה.
עבדאללה חטיב: ישנן מגמות לחינוך לפעוטות, אני לא מצאתי הרבה בוגרות המסיימות את המגמה הזאת שיוצאות לעבוד.
עבדאללה חטיב: לכן אנחנו רוצים לעשות גם כן הכוונת יתר במגזר הערבי למגמות שיש בהן צורך.
עבדאללה חטיב: אני מקבל על עצמי את האחריות לחשוף את כל התכניות למנהלי בתי ספר במגזר הערבי במסגרת הכנסים שאנחנו מקיימים עם מנהלים ולהביא גם את האנשים המומחים ממינהל מדע וטכנולוגיה כדי להציג את כל התכניות.
עבדאללה חטיב: אנחנו גם נאפשר להם להגיש בקשות.
עבדאללה חטיב: בנוגע להסעות, אין לי תשובה ברגע זה, אני צריך לבדוק את זה ואני מבטיח שאחזור אליכם נוגע לתשובה.
עבדאללה חטיב: אני רוצה לומר לכם שאני ניהלתי בית ספר שהיו בו מגמות שהן מגמות משותפות עם בתי ספר אחרים.
עבדאללה חטיב: למה? – כי לפעמים יש לך מגמת תקשורת שלומדים בה רק חמישה-שישה תלמידים ואתה רואה שבבית ספר שכן רוצה לפתוח את אותה מגמה, פיתנו מגמה משותפת לשני בתי הספר.
עבדאללה חטיב: אנחנו כבית ספר לקחנו על עצמנו את האחריות להוביל אותה.
עבדאללה חטיב: תכנית "לחינוך חיי קריירה, תהייה בשיתוף - - -
מסעוד גנאים: אבל הדוגמה של חסנייה, הכוונה שהמועצה המקומית יכולה להכריח את האנשים לאילו בתי ספר הם נותנים הסעה.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על ישובים שאין בהם בתי ספר שהם בתי ספר תיכוניים, את הסוגיה נעלה גם כן על סדר היום אצלנו.
ג'עפר פרח: לגבי מימון פיתוח תכניות לימודים.
עבדאללה חטיב: פיתוח תכניות לימודים, ג'עפר אני עד לכך שנושא של תכניות לימודים במסלול העיוני שבמרביתם אין לנו שום בעיה.
עבדאללה חטיב: הבעיה הקיימת בחינוך הטכנולוגי.
עבדאללה חטיב: אני ער לתופעה שיש מגמות כמו תקשורת, תיאטרון שקיימות ואינן מתורגמות לשפה הערבית וגם חומרי הלמידה אינם מתורגמים לשפה הערבית וזה דבר המהווה מגבלה עבור חלק מהתלמידים במגזר הזה.
עבדאללה חטיב: אני רוצה לומר לך שבמסגרת היעדים שנקבעים לשנה הבאה ביקשתי אישית לייעד תקציב ייחודי לתרגום חומרי למידה ותרגום של תכניות לימודים במגזר הערבי.
חנין זועבי: לפני שנסיים, אני מודה לכולכם.
חנין זועבי: הצגנו פה בעיות מאוד פשוטות.
חנין זועבי: אנחנו מבטיחים שתוך כמה חודשים, נפתור את כולם.
חנין זועבי: לסיכום הוועדה, שש המלצות: הוועדה לקידום מעמד האישה רואה חשיבות בהעלאת אחוז ההשתתפות של נשים ערביות בשוק העבודה כדרך להוצאת המשפחות העניות ממעגל העוני וכתרומה לצמיחה הכלכלית בכלל.
חנין זועבי: הוועדה סבורה שהדבר המרכזי הוא ייצרת מקומות עבודה, לכן היא פונה לראש הממשלה ולשרי התמ"ת והאוצר שלא עושים מספיק בעניין, לפעול להקמת אזורי תעסוקה ואזורי תעשייה באזורי האוכלוסייה הערבית.
חנין זועבי: הוועדה פונה לשר התמ"ת לדאוג להקמת מסגרות לטיפול בילדים בישובים הערביים ולפתוח את המסגרות גם לנשים שעובדות במשרות חלקיות.
חנין זועבי: הוועדה פונה לשר התמ"ת לפעול לאכיפת חוקי המגן בעבודה, בעיקר חוקי שכר המינימום אשר אינם מיושמים.
חנין זועבי: הוועדה פונה לשרי החינוך והתמ"ת לפעול להשוואת תקציבי החינוך הערבי לחינוך העברי טכנולוגי ולהגדלה יזומה של מספר המגמות הטכנולוגיות המודרניות והתאמתן לדרישות שוק העבודה.
חנין זועבי: לדאוג לייעוץ והכוון לימודי בבתי הספר הערביים.
חנין זועבי: אדון עבדאללה חטיב, לדאוג להעביר לוועדה תוך שבועיים את תכנית ההכוון התעסוקתי או בשם שאתה נתת לו "החינוך לחיי קריירה" וגם לחשוף אותה למנהלי בתי הספר.
חנין זועבי: הוועדה מבקשת לקבל ממשרד התמ"ת תוך שבועיים, בכתב, את פירוט התכנית המשרד לחיזוק החינוך הטכנולוגי במגזר הערבי.
חנין זועבי: בנוסף הוועדה מבקשת לקבל את פירוט התכנית להקמת אזורי התעשייה שהאדון ציין כאן.
חנין זועבי: תודה רבה, הישיבה נעולה.
אורית זוארץ: יושבת ראש הוועדה ביקשה ממני למלא את מקומה.
אורית זוארץ: בוקר טוב לכולן וגם לכמה כולם.
אורית זוארץ: כמו בריטואל קבוע בכל שנה אנחנו חוזרים לוועדה ובוחנים עד כמה קיימת אכיפה של חוק עבודת נשים.
אורית זוארץ: התפקיד שלנו ככנסת וכוועדה לקידום מעמד האישה לוודא שכל חוקי העבודה בכלל ימולאו באופן מלא והחוקים המגנים על זכויות העובדת וזכויות האדם של האישה ימולאו באופן ממוקד על פי החקיקה הנפרדת.
אורית זוארץ: לצערי הרב אנחנו עדיין לא נמצאות במקום שאליו אנחנו מייחלות שכל הסוגיה של זוגיות, משפחה והורות לא יהוו חסם לבני אדם בכלל ולנשים בפרט.
אורית זוארץ: בשנים האחרונות אנחנו מתחילים לשמוע שסוגיית ההורות פוגעת לפעמים גם בגברים שרוצים לממש את ההורות שלהם ואנחנו כמדינה אחראים לדאוג לכך שכל אדם יוכל לממש את הפוטנציאל התעסוקתי שלו בלי קשר למצבו המשפחתי, למספר ילדיו ובכלל להורות.
אורית זוארץ: אנחנו חיים במדינה שיש בה סוג של פרדוקס.
אורית זוארץ: מצד אחד מעודדים אותנו ללדת, אנחנו אחת המדינות בעולם, למיטב ידיעתי, שמספר טיפולי הפוריות בה לא מוגבל, ומצד שני אחרי שאנחנו יולדות ומקימות תא משפחתי ועובדות העובדה שאנחנו הורים הופכת להיות חסם לקידום שלנו ולהתפתחותנו גם ברמה המקצועית וגם ברמה הכלכלית.
אורית זוארץ: עדיין ישנם מעסיקים ששואלים ב עובדות 'האם את נשואה' ו'האם יש לך ילדים' ואם היא אומרת שהיא מתכוונת להתחתן, זה הופך להיות נקודה שחורה נגדה.
אורית זוארץ: אם היא אומרת שיש לה ילדים צעירים, מה גם שהיא לא צריכה לענות על השאלה כי השאלה לא חוקית, היא צוברת עוד נקודות המקשות עליה להתקדם במקום העבודה.
אורית זוארץ: נשמח לצפות במצגת שהכינה לנו הגברת רבקה התמ"ת (משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה) על אכיפת החוק לעבודת נשים ואת סקירת הנתונים לשנת 2011.
רבקה מקובר: שלום לכולם.
רבקה מקובר: לפני שאתן את השרביט למי שתפענח ועמלה קשות על המצגת, הגברת שרית יהודאי, מנהלת תחום עבודת נשים במשרדנו, אני אבקש להגיד כמה מילות פתיחה.
רבקה מקובר: האגף שלנו, אגף ההסדרה, עוסק בהסדרה של חוקים שעל פי חוק אי אפשר לפעול מבלי שקיבלו מאיתנו רישיון או היתר.
רבקה מקובר: לצורך העניין שלנו כאשר מעביד רוצה לפטר עובדת בהיריון או עובד/ת בטיפולי פוריות הוא חייב לבקש היתר בהתקיים התנאים בחוק.
רבקה מקובר: האגף שלנו עוסק במלאכת הליך הבקשה מתחילתו ועד סופו.
רבקה מקובר: אני מוכרחה להגיד שעברנו שנות אור, אני מלווה את הנושא הזה מאז שהוא התחיל, עשרים שנה בדיוק, אני זוכרת שקודמי בתפקיד, אני יכולה לקרוא לו מורי ורבי כי למדתי ממנו הרבה, כשהוא היה כותב החלטה בחוק עבודת נשים היה לה משפט אחד: יש או אין קשר בין הפיטורין להיריון וכדומה.
רבקה מקובר: אנחנו יודעים שהיום זה לא כך.
רבקה מקובר: כשאני מסתכלת היום על ההחלטה, ההחלטה מורכבת מכל השקלא וטריא שנעשתה, מה אמר המעביד ומה הוא טען ומה הוא גיבה, מה ענתה נגדו העובדת ומה היא טענה ובאיזה מסמכים היא גיבתה ובסופו של דבר על סמך כל הראיות האלה יוצאת החלטה.
רבקה מקובר: הנושא הזה עבר תהליך כי הזמנים השתנו, לא מה שהיה פעם זה היום.
רבקה מקובר: אם פעם עובדת הייתה מגיעה מפוחדת ושואלים אותה שאלות והיא עונה, היום בדרך כלל, הנשים, ונראה את זה גם במספרים, מודעות לזכויותיהן, הן לא מגיעות בדרך כלל מפוחדות, הן מקבלות ייעוץ או שהן יודעות לעמוד על זכויותיהן, או שהן לוקחות איתן שמלווה אותן.
רבקה מקובר: אני לא אומרת שהכול כך, בוודאי עדיין נשארות בשוליים המפוחדות וכדומה, אבל אנחנו יודעים שכשאישה מגיעה היא מראש יודעת לאיפה היא נכנסת ולכן מאוד חשוב שכל דבר יהיה כתוב ויירשם.
רבקה מקובר: כברת הדרך לא הייתה רק איך כותבים החלטה.
רבקה מקובר: במהלך השנים אנחנו יודעים שהחוק אומר שבפיטורי עובדת בהיריון צריך לשקול השר האם יש קשר או אין קשר בין הפיטורין לבין להיריון ולכאורה אין לו שיקול דעת ואם יש קשר הוא יכול להתיר.
רבקה מקובר: אנחנו יודעים שברוב המקרים אין קשר בין הפיטורין לבין ההיריון ובכל זאת מפעילים שיקול דעת ובכל זאת מקבלים סירובים.
רבקה מקובר: המערכת הזאת שמעבידים, אני לא מדברת על השוליים כי תמיד יש רעים ורשעים ונקמנים וכאלה שרוצים לפטר דווקא נשים בהיריון, גם נמצא בשוליים אולי נשים שמנצלות היריון, אבל רוב הנשים הן נורמטיביות והמעסיקים הם נורמטיביים, ובכל זאת מעביד רוצה לפטר עובדת, כשזה ברור וגם אין טענה שאין קשר בין הפיטורין להיריון, אז הוא מקבל סירוב.
רבקה מקובר: הדברים האלה חלחלו במשך הזמן.
רבקה מקובר: אנחנו נראה שגם בעניין הזה, אם אנחנו נצביע היום על קיטון, חלק מהסיבות מצד המעבידים.
רבקה מקובר: אנחנו גם נראה מהו החלק הארי של ההיתרים שקשורים למצבים כלכליים ושלא לבעיות שהוא מביא אלינו שאנחנו נחליט אם כן היה מצד העובדת תפקוד או לא תפקוד.
רבקה מקובר: הנושא המרכזי של ההיתרים היום עוסק בסגירת עסקים, סגירת מחלקות, דברים המגובים על ידי רואה חשבון וכדומה.
רבקה מקובר: זאת אומרת שבמהלך השנים המעבידים הבינו שזה שאין קשר זה לא אור ירוק לקבל היתר.
רבקה מקובר: אני זוכרת עוד בזמנו, בהתחלה כשהדברים קרו יותר בצורה אינטנסיבית, היו מרימים אליי המעבידים טלפונים ואומרים 'תדעי לך שזו הפעם האחרונה שאני מעסיק אישה'.
רבקה מקובר: בסדר, אנחנו רואים שעדיין ממשיכים להעסיק נשים.
רבקה מקובר: אני רוצה לסיים בשני דברים.
רבקה מקובר: דיברה היושבת ראש על נושא האכיפה.
רבקה מקובר: אנחנו לא עוסקים בתחום האכיפה הפלילית, בתחום האכיפה הפלילית עוסק אגף האכיפה הפלילית אצלנו, אנחנו נציג גם נתונים לעניין זה.
רבקה מקובר: מעבר לכך אנחנו נציג גם מה עומד לקרות ביוני כאשר החוק להגברת האכיפה ייכנס.
רבקה מקובר: אנחנו נרחיב על זה בכמה מילים - - -
אורית זוארץ: יש כאן נציג שהגיע מהמחלקה?
רבקה מקובר: אנחנו נתבקשנו לייצג.
רבקה מקובר: יפה סולימני נמצאת כרגע ברמת אפעל, היא אמרה שהיא תעשה את כל המאמצים להגיע, אבל אנחנו כבר לקחנו על עצמנו את הדבר הזה.
אורית זוארץ: חשוב מאוד לראות את התמונה הכוללת ואת העבודה המערכתית בתוך המשרד.
אורית זוארץ: כשמדובר בשני משרדים מתקשים לעשות את התיאום, אבל כשזה בתוך אותו משרד - - -
רבקה מקובר: היא לגמרי מיוצגת - - -
אורית זוארץ: אנחנו מקפידות שכולם יגיעו.
רבקה מקובר: הדבר האחרון שאני רוצה לציין זה דווקא פסק דין שניתן אתמול.
רבקה מקובר: למה הוא חשוב?
רבקה מקובר: הוא אפילו לא פסק דין שעבר דרכנו כי ההליך הזה לא עבר דרכנו; קמה עובדת ותבעה מעביד, היא עבדה בתחום העבודה שנים, הוא נסגר ואין כאן שאלה שהוא נסגר, אבל חברה אחרת קנתה את הפעילות שלו.
רבקה מקובר: החברה שקנתה את הפעילות שלו קלטה את מרבית העובדים מלבד את העובדת בהיריון.
רבקה מקובר: הסוגיה הזו עולה לפתחנו ופסק הדין הזה הוא ראשון והוא באמת מאוד מאוד שימח את ליבי, כי לכאורה הבעיה שיש לנו היא בחוק שוויון הזדמנויות.
רבקה מקובר: הפרשנות שקיבלנו מהמחלקה המשפטית, שיש לנו אפשרות להחיל על זה שסגר, על אף שהוא סגר עסק, את הנושא, כי בעצם בגלל שהיא בהיריון היא לא נקלטה באיזו קומבינה.
רבקה מקובר: לא צריך לעשות יותר קומבינה, הגברת הזאת זכתה אתמול בכל התביעה שלה, גם בנושא חוק עבודת נשים, נתנו לה את כל הכסף שהיא כאילו הפסידה מזה שהיא לא עבדה עד הלידה, הפסד זכויות של שכר עבודה, ומעבר לכך היא קיבלה 30 אלף שקל בחוק שוויון הזדמנויות ועוד 20 אלף שקל הוצאות משפט.
רבקה מקובר: דרך אגב זה מאוד מזכיר את "זר פור יו", ששם בדיוק אותה בעיה עלתה.
רבקה מקובר: אנחנו מרגישים שגם הפסיקה לטובתנו וגם היא מרחיבה לנו - - -
שיר-אל נקדימון: מה חדשני בפסק הדין הזה?
רבקה מקובר: החדשני בפסק הדין הזה הוא שהחברה שבעצם לא קלטה את - - -
אורית זוארץ: אנחנו נוכל להעיר הערות ולהתייחס לדברים בצורה מסודרת, בואו נאפשר לגברת רבקה מקובר לסיים.
רבקה מקובר: לפעמים אנחנו מקבלים גיבוי מאוד טוב מבית הדין בדברים שהם יותר עניין של פרשנות אצלנו מאשר אם יודעים איך לפעול.
רבקה מקובר: אם אנחנו רוצים ללכת לפי החוק היבש, לא בטוח שאנחנו יכולים לעשות את זה.
רבקה מקובר: גם בעניין הזה אנחנו בהחלט רואים התקדמות.
רבקה מקובר: אני רוצה להעביר את השרביט לגברת שרית יהודאי.
רבקה מקובר: בבקשה.
שרית יהודאי: תודה.
שרית יהודאי: שלום לכולם.
שרית יהודאי: אני אציג את הנתונים של שנת 2011 בהשוואה לשנת 2010.
שרית יהודאי: בשקף הראשון אתם יכולים לראות שבשנת 2010 התקבלו 814 החלטות לפיטורי נשים בהיריון, טיפולי פוריות ופגיעה בהיקף משרה או הכנסה, הנתונים ללא משרד החינוך.
אורית זוארץ: אלה מספר הפניות?
שרית יהודאי: מספר ההחלטות.
רבקה מקובר: סליחה, אני רוצה להסביר למה לא מספר פניות, כי לא כל פנייה מתגבשת לתיק, לפעמים פנייה נסגרת כי אין סמכות, אין שישה חודשים, לפעמים פנייה נסגרת כי המעביד חזר בו מבקשתו.
רבקה מקובר: כלומר אנחנו מדברים על תיק בקשה שבסופו של דבר נתקבלה בו החלטה.
אורית זוארץ: זה חשוב כדי לראות את התמונה הכללית כי אם בכלל יש עלייה ברמת הפונות שרוצות למצות את הזכויות שלהן אנחנו רואות את זה כתופעה חיובית שנשים פונות ורוצות למצות את הזכויות שלהן גם אם הן לא זכאיות בסופו של עניין, אבל עדיין המודעות לזכויות גם היא ציר מאוד משמעותי בעינינו.
שרית יהודאי: יש לנו מספר פניות, אבל אני מציגה פניות של מעבידים שפנו אלינו.
שרית יהודאי: אני חייבת לציין שאנחנו אגף שמגיב לבקשות של מעבידים שמבקשים לפטר או לצמצם - - -
אורית זוארץ: ופונות שפונות בעצמן?
שרית יהודאי: לגבי פונות אני נציג בהמשך במסגרת האכיפה.
שיר-אל נקדימון: אבל סיטואציה שאישה פונה אליכם ואומרת - - -
שרית יהודאי: לא לאגף שלנו, הן פונות לאגף האכיפה.
רבקה מקובר: אנחנו מפנות אותן.
רבקה מקובר: אם היא סתם רוצה לברר על הזכויות בוודאי שהיא תקבל אינפורמציה.
שרית יהודאי: בכל אופן מספר הפניות די זהה לשנה שעברה וגם הפניות לא חופפות את ההחלטות כי יש פניות משנת 2010 וההחלטה גובשה בשנת 2010 ולכן אנחנו לא חושבים שנכון להציג את מספר הפניות.
שרית יהודאי: בשנת 2011 יש ירידה במספר ההחלטות, הירידה של 34% נובעת לדעתנו בגלל שמעביד שוקל לפני שהוא מגיש בקשה להיתר כי לא מובן מאליו שהוא יקבל היתר, כמו שרבקה מקובר הציגה.
שרית יהודאי: לפני שאעבור אל השקף המדבר על מספר ההחלטות בפילוח ההיתרים והסירובים, אני רוצה לציין שכל החלטה היא אינדיבידואלית וניתנת בכובד ראש מול תכלית והוראת החוק.
שרית יהודאי: לא שאני נעצרת במהלך השנה ואני אומרת 'נתתי יותר היתרים וכעת אני אתן יותר סירובים' כל החלטה היא לגופו של עניין.
אורית זוארץ: לגבי הצוות שמקבל את ההחלטה, נעשה איזה שינוי או הרחבה של הצוות?
אורית זוארץ: בזמנו הנושא הזה עלה - - -
רבקה מקובר: אני אקדים את המאוחר למוקדם.
רבקה מקובר: יש הצעה לעשות את המתכונת של החלטות הממונה לפי פורמט של ועדות תעסוקה על פי חוק חיילים משוחררים.
רבקה מקובר: ההצעה הועלתה - - -