GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורלי לוי אבקסיס: מיותרת לחלוטין, שניסתה להציג פה דברים---
ציפי חוטובלי: אין ויכוח.
ציפי חוטובלי: את שמה לב שמתחילת הדיון עד לפה לא היה שום ויכוח ענייני בינך לביני ואנחנו המחוקקות.
אורלי לוי אבקסיס: ציפי, אני רוצה לומר לך משהו---
ציפי חוטובלי: מה הדרמה המיותרת הזאת?
אורלי לוי אבקסיס: הדרמה לא מיותרת, את לא היית בנעליים שלי, את לא יודעת מה שנעשה מאחורי הקלעים---
ציפי חוטובלי: אני הייתי שמחה---
אורלי לוי אבקסיס: ואני אשתף אותך, ויותר מכך, אני חושבת שתזדעז
אורלי לוי אבקסיס: עי בחלק מהמקרים לשמוע מה היה.
ציפי חוטובלי: אני רק אומרת שכולנו כחברי כנסת, פעמים רבות מפעילים עלינו הרבה סוגים של לחצים, רק שאנחנו יודעים בדיוק את הגבולות, גבולות המגרש שלנו הם בדיוק במקומות שבהם אנחנו פועלים במסגרת העבודה הפרלמנטרית שלנו ומה שניתן לנו.
ציפי חוטובלי: אנחנו לא מבקשים אישורים של אף אחד.
אורלי לוי אבקסיס: ולכן כל מה שעשיתי, עשיתי באותה מסגרת, למרות הלחצים ואני ניצלתי עד תום, אני חושבת, את היכולות הפרלמנטריות שלי במנותק מלחצים אחרים שהיו.
ציפי חוטובלי: נעבור להצבעה.
ציפי חוטובלי: פשוט אני חושבת שגם צריך לשמור על כבודם של היועצים המשפטיים.
תמי סלע: אתן יכולות להצביע, קראתי את הנוסח.
ציפי חוטובלי: הנוסח הוקרא.
ציפי חוטובלי: מי בעד הנוסח?
ציפי חוטובלי: הצבעה בעד הנוסח - רוב אושר אני בעד הנוסח, אני באמת שמחה, גם ארגוני הסיוע וגם ער"ן ייצאו נשכרים מתהליך החקיקה כאן.
ציפי חוטובלי: אני מברכת את כל המשתתפים בדיון, משרד התקשורת שנתן כאן גב לאורך כל הדרך ושוב, תודה על היוזמה, חברת הכנסת אורלי לוי, אני מקווה שנמשיך לעשות דברים טובים.
ציפי חוטובלי: גם למען נשים וגם בכלל.
ציפי חוטובלי: להתראות.
חנין זועבי: סבאח אל חיר לכול הנמצאים, בוקר טוב לכולם.
חנין זועבי: לפני הצגת הנושא, אני רוצה לומר כמה מילות ברכה לנשים שנמצאות איתנו.
חנין זועבי: נמצא איתנו צוות פרויקט "מרכוז אתניות ומגדר בתקציב המדינה", המנוהל על ידי אגודת הגליל "מדה אל-כרמל", מרכז "אעלאם", כמו כן מגיעות נציגות מכל רחבי הארץ מהצפון, מאזהרא והמשולש וקבוצת נשים מהנגב.
חנין זועבי: אנחנו מברכים גם על אקטיביזם נשי, בכל מה שנוגע לשיפור המצב הסוציו-אקונומי של הנשים הערביות.
חנין זועבי: זו כותרת מאוד רחבה וכמובן אנחנו נתייחס לשני אספקטים, האספקט של המצב וההמלצות בתחום התעסוקה ובתחום החינוך הטכנולוגי, ובהצטלבות בין חינוך לבין תעסוקה.
חנין זועבי: אני גם מברכת את הנציגים של משרד החינוך, עבדאללה חטיב וציון שבת ואת נציגי משרד התמ"ת (המסחר, התעשייה והתעסוקה).
חנין זועבי: אני מקווה שלא שכחתי מישהו, גם את הצוות "ממדה אל-כרמל" שהחוקר יציג לנו את הנתונים של מחקר בנושא חינוכי טכנולוגי והקשר בין חינוך לבין תעסוקה ובמיוחד בקרב נשים ערביות, לניה או אחמד יציגו לנו מחקר של אגודת הגליל בעניין תעסוקה.
חנין זועבי: הגברת נג'אח ג'בארין, תציג לנו כאן את דרישות הנשים.
חנין זועבי: אין תחום שאינו נכלל תחת הכותרת 'שיפור המצב הסוציו-אקונומי של הנשים הערביות'.
חנין זועבי: כמו שאמרתי המיוחדות בדיון זה הן שתי נקודות: אנחנו נדגיש את הקשר בין חינוך טכנולוגי לבין תעסוקת נשים.
חנין זועבי: אף פעם, לא בוועדה לקידום מעמד האישה ואפילו לא בוועדת החינוך, לא התמקדנו בנתונים סביב הנושא של חינוך טכנולוגי בבתי הספר הערביים, במיוחד אצל התלמידות הערביות.
חנין זועבי: אנחנו מתבססים על שני מקורות מידע, האחד, שני מחקרים שאנחנו נציג כאן, והמקור המידע השני שהוא לא פחות חשוב, מתבסס על קבוצות דיון של נשים, כלומר 'אקטיביזם נשי' שהנשים עצמן מהשטח הגדירו מה הבעיה וגם תנסחנה המלצות ודרישות בנושא.
חנין זועבי: נקודה מיוחדת לדעתי היא שאנחנו לא מבקשים, אפילו אין צורך שנבקש, תקציבים חדשים.
חנין זועבי: אנחנו מבקשים פה תקציב שהוא נגיש גם מבחינה לאומית וגם מבחינה מגדרית, חלוקה הוגנת של התקציבים.
חנין זועבי: זה מה שאנחנו מבקשים כאן.
חנין זועבי: אני חושבת שזו נקודה מאוד חשובה גם ערכית וגם פוליטית.
חנין זועבי: אני לא אאריך בהקדמה שלי.
חנין זועבי: אנחנו ערים עד כמה המדינה עצמה מפסידה – 30 מיליארד שקל בגלל ההפליה, גם הפליה לאומית וגם הפליה המגדרית.
חנין זועבי: המדינה מפסידה 20 מיליארד שקל בגלל אי תעסוקה ואי שילובן של הנשים הפלשתיניות בשוק העבודה והיא גם מפסידה 10 מיליארד בגלל רמת התעסוקה של הגברים הערבים שאינה משתווה לרמת התעסוקה של הגברים יהודים.
חנין זועבי: ההגדרה להפליה, גם בשוק העבודה, אינה נמדדת רק בהפסד כמותי, כלומר זה לא רק באחוז הנשים העובדות אלא בסוג העבודות שהן עובדות – כמו שיש עבודות שבהם קשה לערבי להיכנס יש מקומות עבודה שבהם קשה לנשים להיכנס.
חנין זועבי: אנחנו לא רק מחפשים רק את הנתון שמראה לנו את אחוז הנשים העבודות אלא אם יש חסמים העומדים בפני האישה הערבייה להיכנס לתחומים מסוימים או לעסקים מסוימים.
חנין זועבי: לכן, מה שמתבקש בדיון והנקודה עליה אנחנו מתבססים, היא לא רק העלאת רמת ההשתתפות בשוק העבודה, אלא גם ההפליה ומחיקת החלוקה המגדרית והלאומית בתוך שוק העבודה עצמו.
חנין זועבי: כמובן שיש לי כאן את נתוני המחקרים וגם את ההמלצות, אני נותנת את הבמה קודם כל להצגת שני המחקרים, לינה תציג את המחקר על התעסוקה.
חנין זועבי: הוועדה תמשך לנהל את הדיון עד השעה 14:00 כך שיש זמן לכולם.
מוך זועבי: אני מבקשת להודות לחברת הכנסת חנין זועבי, על יוזמת הדיון היום בנושא הכל כך חשוב, "תעסוקת נשים ערביות".
מוך זועבי: אני רוצה גם להודות לחברי הכנסת הנוכחים איתנו היום ולשותפים שלנו היום וגם לנציגי הממשלה ולגופים השונים בממשלה.
מוך זועבי: אנחנו מציגים היום את החלק המרכזי ממצאי מחקר שהתבצע על ידי אגודת הגליל, מרכז "מדה אל-כרמל" ומרכז אעלאם, במסגרת פרויקט "מרכוז אתניות ומגדר בתקציב המדינה".
מוך זועבי: תקציב שיועד להציע שורה של אמצעים לשיפור המצב הסוציו-אקונומי של הנשים הערביות בישראל במיוחד תוך התמקדות בתקציב המדינה והשקעתו לשיפור המצב הסוציו-אקונומי של קבוצות אוכלוסיות שונות בחברה.
מוך זועבי: המחקר שהתבצע בפרויקט, התמקד בניתוח מגדרי ולאומי של תקציבי הממשלה בשלושה משרדים: משרד החינוך, משרד התמ"ת ומשרד הבריאות.
מוך זועבי: כשמדברים על ניתוח מגדרי הכוונה לבדיקת חלקן של נשים ערביות בתקציבי המשרדים השונים וניסיון להתחקות אחרי השאלה האם התקציב עונה על הצרכים של הנשים בכלל ושל נשים פלשתיניות בפרט, בכל הקשור לתקציבים של שלושת המשרדים האלה.
מוך זועבי: במסגרת המחקר התמקדנו על נתונים של הלמ"ס (הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה) כמו גם על הנתונים של בנק המידע שבאגודת הגליל שמבצע סקר סוציו-אקונומי כל שלוש שנים החל משנת 2004.
מוך זועבי: הנתונים מעלים תמונה מעניינת שחייבת להיות בראש מעיינם של קובעי המדיניות במשרדים השונים, במיוחד המשרדים אותם חקרו במסגרת המחקר.
מוך זועבי: חברי יציג את נתוני משרד החינוך, אני אציג בקצרה נתונים מעניינים אודות תעסוקתן של נשים ערביות.
מוך זועבי: נתונים שישברו לנו את האוזן.
מוך זועבי: הנתונים שלובים ושואבים מהסקר הסוציו-אקונומי האחרון של אגודת הגליל משנת 2010 הסקר כלל נתונים של יותר מ- 1,900 משקי בית וכלל למעלה 16 אלף נפש.
מוך זועבי: נתונים דמוגרפים – האוכלוסייה הערבית, לפי הסקר, 1,291,936 נפש.
מוך זועבי: יחס המינים בתוכה הוא 102.7% גברים מהנשים.
מוך זועבי: נתון מעניין מתייחס לשיעור השתתפותן של נשים ערביות בכוח העבודה שעמד על שיעור של 28.3% לעומת 65.1% בקרב הגברים הערבים.
מוך זועבי: זה נתון שמשתווה לממוצע בקרב נשים יהודיות, כלומר 28.3% נשים משתתפות בכוח העבודה.
ג'מאל זחאלקה: מגזר יהודי.
אחמד שיק מחמד: תלוי איך מחשבים.
ג'מאל זחאלקה: השאלה באיזה טווח גילים.
אחמד שיק מחמד: מגיל 15 ולמעלה, ללא מזרח ירושלים והגולן.
אחמד שיק מחמד: לכן, יש לנו מספר יותר גבוה מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, 28% ללא ירושלים.
מוך זועבי: זה לא הכל, זו רק ההתחלה.
מוך זועבי: אנחנו אומרים תמיד שממצאים מסתירים את הפערים, הם לא מגלים אותם.
מוך זועבי: צריך גם לדייק במאפיינים של המשתתפים בכוח העבודה ובזה התמקד המחקר שלנו.
מוך זועבי: צריך גם להסביר מה זה משתתף בכוח העבודה ולא בשוק העבודה.
מוך זועבי: משתתף בכוח העבודה כולל נשים שעובדות בפועל ונשים שהן מובטלות.
מוך זועבי: ההגדרה של נשים מבוטלות היא נשים שאינן עובדות ולא מחפשות עבודה באופן אינטנסיבי במשך ארבע שבועות שקדמו לביצוע הסקר ואם הוצעה להן עבודה הן תעבודנה.
מוך זועבי: זאת ההגדרה של נשים המשתתפות בכוח העבודה.
מוך זועבי: אנחנו לא מסתפקים בכך.
מוך זועבי: מקרב אותן נשים, 71.7% מהנשים הערביות לא משתתפות בשוק העבודה.
מוך זועבי: לכאורה, זה טוב ביחס לשנים קודמות, אבל בזה אנחנו לא מסתפקים.
מוך זועבי: לפי הנתונים, מבין אותם נשים שאינן משתתפות בשוק העבודה – 47.8% מסרו כי הן לא חפשו עבודה והשאלה היא למה.
מוך זועבי: הן מסרו שהדבר נבע מכך שהן מטופלות באחד מבני המשפחה, לא שהן לא רצו לעבוד ולא שהן לא חיפשו עבודה – הן מטפלות באחד מבני המשפחה, בין אם ילדים ובין אם מבוגרים.
מוך זועבי: האחוז ממריא כאשר אנחנו מדברים על נשים נשואות.
מוך זועבי: מהנתונים עולה שנשים נשואות שאינן משתתפות בכוח העבודה, כמעט 75% מסרו שהדבר נבע מטיפול בילדים או באחד מבני המשפחה.
מוך זועבי: רק 4.4% מסרו כי הדבר נובע מסירוב המשפחה לצאת לעבודה.
מוך זועבי: כל הטיעון הנדוש שאומר שנשים ערביות לא משתתפות בשוק העבודה בשל טיעונים תרבותיים וכדומה מתפוגג לאור הנתונים לגבי נשים נשואות שאינן משתתפות בשוק העבודה.
מוך זועבי: 84.9% ויותר, מבעלות תעודה אקדמית, משתתפות בשוק העבודה, וכ- 15% הן מחוץ לכוח העבודה.
מוך זועבי: כלומר, ככל שעולה הדרגה האקדמית של אישה ערבייה, עולים סיכוייה להשתתף בשוק העבודה, אבל לפי המחקר של 'פאנס' מסתבר שזה לטווח מאוד קצר והחשש הוא לגבי הטווח הארוך בהן יש לנו הצף של שנשים אקדמיות בתחום מסוים שאין מקום עבודה שיכול לקלוט אותן.
מוך זועבי: את זה יציג חברי ואנחנו נשמע את הנתונים המעניינים.
מוך זועבי: שיעור האבטלה בקרב נשים אקדמיות, שזה נתון שחשוב להתייחס אליו, עומד היום על 7% לעומת 10.5% מכלל הנשים הערביות.
חנין זועבי: 7% אבטלה בקרב נשים אקדמיות.
חנין זועבי: זה גם אחוז קטן יותר מהאחוזים אליהם אנחנו רגילים.
מוך זועבי: נכון, אלו נתונים משנת 2010.
מוך זועבי: כדי לשבר את האוזן אומר לכם שיש כאלה שטוענים שבשביל לשפר את נתוני האבטלה מספיק שנגרום לנשים להתייאש מלחפש, אם הן מתייאשות ואינן מחפשות הן מחוץ לנתון האבטלה ואז יורדת רמת האבטלה מ- 10% ל- 7%.
מוך זועבי: אם כך זה לא אומר שבפועל הנשים מועסקות והן נכללות בשוק העבודה.
מוך זועבי: זה לא המצב וזו בדיחה שטומנת בחובה גם מידע מדעי, שחייבים להתייחס אליו כשמסתכלים על הנתונים.
מוך זועבי: לכאורה המצב השתפר – המצב לא השתפר וצריך לשים את הנתונים במקום הנכון ולהתייחס למאפיינים של אלה שאינם נמצאים בשוק העבודה ולא כמו שאחרים עושים.
מוך זועבי: מבין האקדמיות הערביות 40.8% עובדות בעבודה חלקית.
מוך זועבי: מנתון זה ניתן להוציא המלצה.
מוך זועבי: אנחנו יודעים שאחד התנאים לסבסוד מעונות יום לפי הקריטריונים של משרד התמ"ת, הוא שהאישה תעבוד במשרה מלאה.
טלב אלסאנע: יש נתון לגבי חלקנו בתקציב מעונות יום של המגזר הערבי?
מוך זועבי: הנתונים האלה לא קיימים, אנחנו עשינו את החישוב.
מוך זועבי: אין לנו נתונים ספציפיים לגבי אחוז המגזר הערבי מהתקציב הכללי של מעונות יום במשרד התמ"ת.
מוך זועבי: ניסנו להתחקות אחרי הנתונים, קיבלנו נתונים כלליים ולא קיבלנו נתונים ספציפיים בשום אופן.
מוך זועבי: זה אחד הדרישות שעלו אצלנו במסגרת המחקר – אנחנו צריכים יותר שקיפות בנוגע לתקציבים המוקצים וגם ביחס לחלקו באוכלוסייה של החברה פלשתינית, על מנת לבדוק האם יש עלייה או ירידה בתקצוב, זה מאוד חיוני לשיפור מצבן של הנשים.
מוך זועבי: אני אישה אקדמית, אם אני אתקשה למצוא מקום שיאכלס את הילדים שלי במעונות, לדעתי אני אצא ממעגל הנשים שמשתתפות בכוח העבודה, זה מצב שאף אחד לא רוצה להגיע אליו.
מוך זועבי: במסגרת זו אני מניחה שנשמע את עמדת משרד התמ"ת ועמדתו של משרד החינוך בנוגע לעשייה שלהם לפתור את בעיית תעסוקת נשים ערביות.
מוך זועבי: נשאלת השאלה האם התכניות שמציגים ויציגו, וכמו ששמעתי לפני תחילת הדיון, האם די בתכניות אלה כדי לתת את הפתרון.
מוך זועבי: לדעתנו, אנחנו חייבים, כולנו תקווה, כי ההמלצות שיוצבו במסגרת הדיון, המלצות שתשלחנה לכל משרדי הממשלה בנוגע לתוצאות המחקר שאנחנו מבצעים, יתקבלו.
מוך זועבי: אנחנו מבקשים את הירתמותו של משרד האוצר גם במתן תקציבים מוגברים יותר לאוכלוסייה הערבית כדי לשפר את מצבן של הנשים הערביות עם מבט רחב של המשק בכללותו.
מוך זועבי: גברת נג'אח ג'בראין תציג את הדרישות של הנשים.
מוך זועבי: דרישות שתחזקנה ותאששנה את הדרישות שלנו כקבוצת מחקר.
חנין זועבי: תודה לינה.
מטאנס שחאדה: צהריים טובים, אני אציג את הממצאים של הניתוח המגדרי לתקציב משרד החינוך.
מטאנס שחאדה: אדגיש בתחילת דבריי שהמטרה אינה לחשוף את אי השוויון הקיים בתקציב משרד החינוך באופן ספציפי בין האוכלוסייה הערבית לבין האוכלוסייה היהודית בישראל, אלא להדגיש או למצוא, את התקציבים המיועדים או המגיעים לתלמידות הערביות בבתי הספר.
מטאנס שחאדה: הדבר הזה לא נעשה אף פעם בבדיקה או חקר או ניתוח תקציב המדינה בישראל.
מטאנס שחאדה: המטרה היא לראות האם התקציבים המועברים, ראשית, הם מספיקים או באם הם מיועדים לפתור את בעיות העוני בעיקר של הנשים הערביות ושיפור מעמדן הכלכלי והחינוכי, או הישגי החינוך התלמידות הערביות.
מטאנס שחאדה: זאת מאחר ואנחנו חושבים שהבעיה אינה כפי שהיא מוגדרת בכלכלה הליברלית החופשית כיעד מרכזי לעלות את אחוז השתתפות הנשים בכוח העובדה כדי לשפר את מצבן הכלכלי או מעמדן הכלכלי.
מטאנס שחאדה: אנחנו טוענים שצריך לספק או לתת לנשים את הכלים להשתתף בתהליך הצמיחה הכלכלית והפיתוח הכלכלי.
מטאנס שחאדה: היו מקרים רבים במדינות אחרות שהעלאת או הגברת השתתפות נשים בכוח העבודה לא שיפרה דווקא את מעמדן הכלכלי.
מטאנס שחאדה: לרוב הן הועסקו בענפים כלכליים או משלוחי יד נשיים שמשאירים את הנחיתות הכלכלית ואת מעמדן הנחות של נשים.
מטאנס שחאדה: לפעמים זה בא בצורת ניצול כוח העבודה הנשי.
מטאנס שחאדה: אנחנו טוענים, שנקודת המוצא היא שיפור ההון האנושי של נשים ערביות, שזה תנאי הכרחי כדי לשנות את מצבן או מעמדן הכלכלי – זה תנאי לא מספיק, זה תנאי הכרחי, אבל לא מספיק לשנות את חלוקת העוצמה, התפקידים הכלכליים בין נשים הערביות לגברים ובין האוכלוסייה הערבית לאוכלוסיית הנשים.
מטאנס שחאדה: צריך לשנות את תמהיל ההתמחות של תלמידות ערביות בבתי ספר העל-יסודיים כדי לתת להן את האפשרות לשנות את מאפייני/דפוסי ההתמחות בלימודים האקדמאיים באוניברסיטאות כדי לספק להן את הכלים לפרוץ הרבה חסמים הקיימים בפניהן בכלכלה הישראלית.
מטאנס שחאדה: המטרה המרכזית היא, לשנות או לגוון יותר את ההתמחות האקדמית של נשים ערביות, כדי להיכנס לכלכלה חדשה, שזו הכלכלה המתקדמת, אם תרצו "הייטק", או "כלכלת המידע", "כלכלת העסקים".
מטאנס שחאדה: לצערנו, עד כה, למרות ש- 60% מהסטודנטים הערבים לתואר ראשון הם נשים, לצערנו עדיין כ- 50% מהן לומדות מדעי הרוח ומדעי חברה שבסופו של דבר נותנים להם את הכלים להשתתף בעיקר בשוק העבודה המקומי, דהיינו בכלכלה הערבית בישובים הערבים, או בתחום החינוך, תחומי העזר הרפואיים, עבודה סוציאלית –תעסוקה שבאופייה היא נשית והמספקת את מקומות עבודה לנשים ערביות.
מטאנס שחאדה: בסופו של דבר השוק הגיע למצב רוויה ותואר אקדמי לא יספיק להשתתפות נשים בכוח העבודה.
מטאנס שחאדה: זה שונה מהמדיניות הקונבנציונאלית המוצעת במשרדי הממשלה וגם ברשות לפיתוח כלכלי של האוכלוסייה הערבית, דרוזית וצ'רקסית.
מטאנס שחאדה: על כן היעד אינו רק העלאת אחוז הנשים המשתתפות בכוח העבודה, אלא לתת להן את הכלים, מבחינת הון אנושי, לימודים הן בבתי הספר העל-היסודיים והן בלימודים האקדמיים כדי לפרוץ חסמים ולהיכנס לכלכלת המרכז.
מטאנס שחאדה: הכלכלה, אם תרצו, היא יהודית בישראל שמספקת מקומות עבודה יותר טובים מבחינת הכנסה ומעמד כלכלי.
מטאנס שחאדה: אנחנו רואים, שבסך הכל מבחינת הישגי לימוד, הישגיהן הלימודיים של תלמידות ערביות יותר טובים מתלמידים ערבים, הן באחוז הניגשים לבחינות הבגרות, הן באחוזי ההצלחה במבחני הבגרות והן באחוז עמידה בתנאי הסף של האוניברסיטאות.
מטאנס שחאדה: כאן אנחנו מתייחסים רק לאוניברסיטאות בישראל, כי אנחנו עדים לתופעה רחבה שבה הרבה תלמידים מהחברה הפלשתינית בישראל בוחרים ללמוד בירדן או באירופה.
מטאנס שחאדה: אם אנחנו משווים את התפלגות הנשים הערביות המועסקות משנות התשעים לשנת 2010, מבחינת הענף הכלכלי ויש ענפים שכמעט היה חיסול טוטאלי של השתתפות נשים, כמו בענפים המסורתיים, שסיפקו מקומות עבודה מאמצע שנות התשעים, בעיקר תעשייה מסורתית וכלכלה.
מטאנס שחאדה: בתעשייה, חלק מהמפעלים שעברו מהישובים הערביים - - -
טלב אלסאנע: המעסיק העיקרי הוא משרד החינוך?
מטאנס שחאדה: כן, כמעט 40%.
טלב אלסאנע: יש השוואה למגזר היהודי?
מטאנס שחאדה: יש לנו את כל ההשוואות.
טלב אלסאנע: יש את הנתון של הנשים היהודיות עוסקות בתחום החינוך?
מטאנס שחאדה: כמעט ,30% בקרב האוכלוסייה הערבית, שזה יותר גבוה.
מטאנס שחאדה: ה- 60% כולל את החינוך ומינהל ציבורי או מקומי ועבודה סוציאלית ועוד, כי אלו מקומות העבודה הנגישים או עם היצע עבודה.
מטאנס שחאדה: זה מקום תעסוקה נשי.
מטאנס שחאדה: אם בודקים בתוך מערכת החינוך את מעמדן של נשים ערביות מול גברים ערביים בהיררכיה הניהולית, למשל בבתי הספר אנחנו רואים שהייצוג שלהן בהיררכיה המעמדית בתוך משרד החינוך נחות יותר מהגברים למרות שהייצוג הכללי שלהן גבוה יותר.
קריאה: לא במשרד החינוך, במערכת החינוך.
מטאנס שחאדה: במערכת החינוך, כן.
מטאנס שחאדה: אנחנו רואים שההשתתפות בתעשייה כמעט חוסלה, או השתתפותן של נשים בענפי התעשייה כי אין לנשים ערביות את הכלים להשתתף בתעשייה המתקדמת החדשה.
מטאנס שחאדה: ראשית מבחינת הון אנושי – אנחנו יודעים שכמעט רק 15% מהנשים הערביות בעלות תואר ראשון ומעלה ושנית המיקום הגיאוגרפי של התעשייה המודרנית המתקדמת הוא יותר במרכז, יותר באזורי התעשייה המרוחקים מהישובים הערביים והנגישות לנשים ערביות קשה.
מטאנס שחאדה: במקביל רואים שיש שיפור במשלוחי היד של נשים ערביות משנות ה- 90 לשנת 2010, זאת אומרת אישה ערבייה מוכנה להשקיע בהון האנושי שלה ולהתקדם בסולם התעסוקה, לרכוש יותר השכלה כדי להבטיח תעסוקה.
מטאנס שחאדה: זה לגמרי מנוגד לחלוטין לתיאוריות המסבירות שזה בהקשר תרבותי של העסקת נשים ערביות.
מטאנס שחאדה: באמצע שנות ה- 90 כ- 40% מהנשים הערביות הועסקו במשלוחי יד בלתי מקצועיים בענפי החקלאות, בנייה ותעשייה.
מטאנס שחאדה: ענף זה, משלוח יד, כמעט וחוסל בשנת 2010 ורק כ- 10% מהנשים מועסקות עדיין בעבודות כפיים.
מטאנס שחאדה: זה משלוח היד הנמוך ביותר בהיררכית משלוחי היד.
מטאנס שחאדה: יש התקדמות יפה במשלוחי יד מנהלים – מנהליים.
מטאנס שחאדה: השאלה היא האם ואיך זה קשור להתמחויות בבתי הספר בחינוך הערבי, האם ואיך זה קשור לתקציב משרד החינוך?
מטאנס שחאדה: נתקלנו בבעיה מאוד רצינית כאשר בדקנו את הממצאים.
מטאנס שחאדה: אין בנמצא נתונים או אוסף נתונים אחד שיש בו את הנתונים של התלמידים בבתי ספר ותקציבם של בתי הספר.
מטאנס שחאדה: היה צורך לבנות מאגר נתונים שיתבסס על קבלת נתונים ממשרד החינוך בנוגע לתלמידים ומבחני הבגרות, התמחויות משנת 2000 ועד 2010 – זו באמת עבודת נמלים לבדוק כל בית ספר על-יסודי ערבי, הגענו לכ- 100 בתי ספר בחינוך הערבי.
מטאנס שחאדה: בנינו את המאגר הזה ולקחנו משני אתרי אינטרנט הקשורים למשרד החינוך "מבט רחב" ו,מתן" (נדמה לי), הם מציגים נתונים מדויקים על ההעברה החודשית ממשרד החינוך לבתי ספר.
מטאנס שחאדה: אגדנו את הנתונים יחד ובנינו את מאגר הנתונים, נראה שצריך לבקש ממשרד החינוך, שתהייה הנגישות לנתונים ולחומרים ושתהייה יותר שקיפות וגם שהנתונים יהיו מוכנים, אפילו לדרוש ממשרד החינוך להכין תקציב רגיש מגדרי ולאומי.
מטאנס שחאדה: זאת אומרת, לפרט מהו הסכום המיועד לחינוך הערבי ביחס לסכום המיועד לחינוך העברי ומתוך זה אלו פרויקטים או תכניות מיועדות לשיפור מעמדן של תלמידות הערביות.
מטאנס שחאדה: זו נקודה חשובה כי כאן אנחנו מתייחסים רק לתקציבו של משרד החינוך.
מטאנס שחאדה: אנחנו יודעים שלבתי ספר בחינוך העברי יש עוד תקציבים שמגיעים לבתי הספר שהם תקציבים שאינם ממשרד החינוך.
מטאנס שחאדה: יש תשלומי הורים, סוכנות שמעבירה תקציבים, תרומות, רשויות מקומיות, גיוס כספים באופן אישי או עצמאי.
מטאנס שחאדה: אנחנו מתמקדים על חלקו של משרד החינוך ולתקציבים המועברים לבתי הספר למורים, מעבדות וכדומה.
מטאנס שחאדה: ישנם עוד תשלומים שאינם נכללים בתקציב הזה, בזה התמקדנו.
מטאנס שחאדה: לגבי החלוקה, מעניין אותנו לבדוק את אחוז התלמידות הערביות שפונות ללימוד טכנולוגי.
מטאנס שחאדה: אנחנו חושבים ששיפור ההון האנושי של תלמידות ערביות בהקניית כלים ואמצעים להתמודדות דרישות השוק החדשות, או הכלכלה המודרנית המתקדמת, מחייבים לימוד טכנולוגי כבר בבתי הספר, אז זה יפתח להן את האפשרות להמשך לימודים טכנולוגיים באוניברסיטאות.
מטאנס שחאדה: החלוקה מראה שרק כ- 8% או אפילו 5% מהסטודנטיות הערביות פונות ללמוד מקצועות הנדסה, למשל בטכניון, או מדעים מדויקים, מתמטיקה והתמחויות המאפשרות כניסה והמאפשרים פריצת מחסומים הקשורים להון האנושי.
מטאנס שחאדה: לגבי חסמים אחרים צריך לטפל באופן שונה, אנחנו לא טוענים שאנחנו פותרים את כל הבעיות.
מטאנס שחאדה: אנחנו רואים שיש הבדל באחוז ההתמחות או בבחירה בין נתיב עיוני לבין נתיב טכנולוגי בין תלמידים ותלמידות ערביים.
מטאנס שחאדה: רק 37% מהתלמידות הערביות פונות ללימוד טכנולוגי לעומת 47% של התלמידים הערביים.
מטאנס שחאדה: החלוקה בחינוך העברי כמעט שווה בין תלמידים לתלמידות 65% לעומת 35%.
מטאנס שחאדה: ממצא ראשון שהוא מאוד מעניין, במאה בתי ספר בחינוך הערבי שבדקנו, לעומת מדגם שרירותי של 15 בתי ספר מהחינוך היהודי עברי כי אי אפשר לבדוק את כל ה- 1,000 בתי ספר ולקבץ ולמצוא את כל נתונים, לכן בחנו להשוות עם מדגם מיצג, סליחה, ההתמחויות הן לגבי כל בתי הספר בחינוך העברי, אבל התקציבים הם מדגם מיצג.
מטאנס שחאדה: מצאנו שיש רק 30 מגמות התמחות בתחום הטכנולוגי בבתי הספר הערביים לעומת 50 מגמות התמחות בחינוך העברי.
מסעוד גנאים: בדקתם בתי ספר יסודיים או על-יסודיים?
מטאנס שחאדה: על-יסודיים, אין התמחויות בחטיבות הביניים.
מטאנס שחאדה: אנחנו יודעים שההתמחויות באופן כללי שבהן ישנו ייצוג גדול או ייצוג ניכר של תלמידות ערביות אלו התמחויות שתקציבן כהגדרה מועבר ממשרד החינוך לאותן מגמות והוא נמוך יותר וזה בגלל טיב מגמת ההתמחות.
מטאנס שחאדה: אנחנו גם יודעים, שההבדלים יכולים לנבוע לפעמים מההון האנושי של המורים, שנת וותק, לימודים, תואר ועוד דברים שיכולים להשפיע יחד עם גורמים אחרים.
מטאנס שחאדה: בגדול, הממצאים מראים שיש הבדל ניכר בין התקציבים.
מטאנס שחאדה: הממוצע התקציבי לתלמיד בחינוך הערבי הוא 1,100 שקל בכל מגמות ההתמחות לעומת 1,328 שקל בחינוך העברי.
מטאנס שחאדה: ממוצע התקציב לתלמיד בחינוך הערבי טכנולוגי עומד על 1,251 שקל לעומת 1,459 שקל, דהיינו גבוה ב- 16%.
מטאנס שחאדה: התקציב לתלמיד בנתיב בעיוני בחינוך הערבי עומד על 1,000 שקל ולעומת 1,257 שקלים.
חנין זועבי: יש במחקר המלצות?
חנין זועבי: אולי נעבור אליהן.
מטאנס שחאדה: אני מציג כאן חלק מההבדלים בתקציבים המועברים לבתי ספר בחינוך הערבי לבין בתי ספר היהודי.
מטאנס שחאדה: אנחנו רואים שתמיד יש יתרון לחינוך העברי מבחינת תקציבים.
מטאנס שחאדה: אנחנו גם רואים שההישגים בבחינות הבגרות בבתי הספר או במגמות הטכנולוגיות בבתי הספר הערביים נמוכים יותר מבתי הספר בחינוך העברי.
מטאנס שחאדה: לעניין ההמלצות.
מטאנס שחאדה: כשבדקנו את כל התכניות שהוצעו לשיפור או שדרוג הלימוד הטכנולוגי בישראל, משרד החינוך שם דגש מיוחד ומטפל בנושא זה כאינטרס של משרד החינוך.
מטאנס שחאדה: הוצעו הרבה תכניות ואנחנו רואים שכל הזמן התכניות הן משותפות עם תעשיינים – התאחדות התעשיינים, או הצבא, או מוסדות אקדמיים ומזניחים אותן או שהן כמעט לא מיושמות לחלוטין בחינוך הערבי.
מטאנס שחאדה: ראיתי כמה דוגמאות של בתי ספר ערביים שמשתתפים עם איזו תעשייה, אבל בפועל זה לא מיושם.
מטאנס שחאדה: אם זה מיושם זה באחוז נמוך ביותר בהשוואה לחינוך הטכנולוגי העברי.
מטאנס שחאדה: אנחנו מבקשים, או ממליצים, כדי לשפר ולשנות את ההתמחויות של הנשים הערביות, לשדרג או לתת להן את הכלים להשתתף בשוק העבודה המודרני ולעבור מהתעסוקה המסורתית או מענפים כלכליים ומשלוח יד מסורתי לנשים, זה קודם כל לפתוח יותר תחומי התמחויות בחינוך הטכנולוגי בבתי הספר הערבים ולעודד - - - -
חנין זועבי: האם בדקתם אם יש התאמה בין המגמות שנמצאות בבתי הספר לשוק העבודה?
חנין זועבי: אתה אמרת שיש 30 התמחויות, כולם רלוונטיים לשוק העבודה?
חנין זועבי: אולי זה לא רק בעיה של תקציב?
מטאנס שחאדה: יכול להיות, כי עדיין יש את מגמת עיצוב, עיצוב שיער, אלה דברים שכמעט ואין להם דרישה בשוק העבודה.
מטאנס שחאדה: קל וחומר כשאנחנו מדברים על תלמידים ערבים שלהם יותר קשה, כי ביחס למעמד, אופי והתדמית של חינוך טכנולוגי זה מעמד נחות, לעומת החינוך העברי שהוא יותר מתקדם עם התמחויות: טכנולוגיה, אלקטרוניקה, מחשבים, מערכות מידע.
מטאנס שחאדה: אנחנו ממליצים לגוון יותר את ההתמחויות ולכך דרושים משאבים, תקציבים, מעבדות ודרוש עידוד בקרב התלמידים והתלמידות לבחור במגמות אלו.
מטאנס שחאדה: צריך לתת למורים הכשרה שיתאימו לחינוך המודרני, לתרגם חומרי לימוד וספרים ולשנות את התדמית של החינוך הטכנולוגי, לבנות תכניות לעידוד תלמידות ערביות, זה גם תפקיד החברה האזרחית שפועלת בחברה הערבית.
מטאנס שחאדה: צריך לעודד תלמידות ולתת הדרכה וייעוץ כבר בשלב כיתה י' או יא'.
מטאנס שחאדה: במחקר נוסף שאני משתתף בו אני רואה שחסר ייעוץ רציני ואולי כמעט איננו - ייעוץ חינוכי בבתי הספר הערביים.
מטאנס שחאדה: אין קשר בין מסלול ההתמחות למה שלומדים אחר כך באוניברסיטה, הם לא יודעים מה קורה בשוק העבודה הישראלי מודרני.
מטאנס שחאדה: חסר מאוד מידע לגבי מגמות ההתמחות והדרישות של שוק העבודה.
מטאנס שחאדה: דרישה אחרונה, אולי תעלה כאן והיא בקשה לדרוש ממשרד החינוך, לפחות ממשרד החינוך, להכין תקציב רגיש מגדרית ורגיש ללאום ולפרט באופן ובשקיפות המלאה את התקציבים המיועדים לחינוך הערבי.
מטאנס שחאדה: תודה.
חנין זועבי: אני אתן לחבר הכנסת מסעוד גנאים את רשות הדיבור, אחר כך נעבור לנג'אח.
חנין זועבי: בבקשה.
מסעוד גנאים: תודה גברתי היושבת הראש, אהלן וסאהלן.
מסעוד גנאים: בקשר לנתונים, אני מברך את אגודת הגליל ואת כל העמותות שהשתתפו במחקר.
מסעוד גנאים: הרי ראינו סטטיסטיקות ומחקרים בוועדות הכנסת, גם הכנסת, תמיד אנחנו אומרים שהאתגר והחשיבות הם: שאת הנתונים האלה נעביר מעולם המספרים והסטטיסטיקה לעולם תכניות העבודה.
מסעוד גנאים: זה אתגר המונח על שולחנם של כל המשרדים הרלוונטיים וגם אתגר לנו כחברה.
מסעוד גנאים: אני רואה מתוך המחקר וגם ממחקרים אחרים, שהמצב מבחינה כמותית משתפר, לא באופן הראוי ולא איך שאנחנו רוצים, אבל ישנו שיפור.
מסעוד גנאים: העניין הוא באיכות.
מסעוד גנאים: אנחנו צריכים לעבור מכמות לאיכות.
מסעוד גנאים: נכון שבעבר רצינו מספר גדול ככל האפשר של נושאי תעודת מסיימי אוניברסיטה או תואר אקדמי, אבל היום אנחנו רוצים לא רק כמה אלא מה, מה למדת.
מסעוד גנאים: אסור להסתפק רק ב- BA.
מסעוד גנאים: לדעתי זה אחד האתגרים החשובים לנו כחברה וגם למשרדים שהוזכרו במחקר.
מסעוד גנאים: כאשר מדברים על תעסוקה לא מדברים על תעסוקה מסורתית או יותר מסחר, אנחנו רוצים לדבר על תעסוקה שיש בה ייצור ולא רק העבודה שמקבלים בה משכורת בסוף החודש וזהו.
מסעוד גנאים: בנוגע למשרד החינוך - היה דיון בוועדת החינוך לפני זמן מה בנוגע לאבטלת מורות ערביות, כי המקצוע בכללותו הוא מקצוע נשי ברובו.
מסעוד גנאים: אולי משרד החינוך ימסור לנו את המספרים.
מסעוד גנאים: לדעתי היו שם מסקנות שעל משרד החינוך וגם עלינו, דבר הנוגע בהכוון המקצועי או הלימודי בבתי הספר.
מסעוד גנאים: ההכוון הוא שהיום היועצות החינוכיות עושות אותו בתוך בתי הספר התיכוניים ולא כראוי.
מסעוד גנאים: לא יתכן שכולן וכולם רוצים להיות מורים, זה לא יתכן! אני חושב שיש לנו בעיה גדולה.
מסעוד גנאים: בזמנו וגם היום, אנחנו אומרים בנוגע לאבטלה בקרב מורות, שראשית צריך לעודד את השתלבותן של מורות במערכת החינוך העברית משום ששם יש מחסור, גם במורים ולצורך העניין מורות כי ורובם מורות.
מסעוד גנאים: שנית, לדעתי צריך גם לעזור למורות, הפניה כעת למשרד החינוך, לעשות הסבה מקצועית כי אם אין איפה ללמד, יש כל כך הרבה היצע וביקוש אין, צריך לעזור להן לעשות הסבה מקצועית למקצועות נדרשים.