GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב שמואלי: דבר שני, שהוא מאד ייחודי, הוא העובדה שצוות המקלט עוזר לאנשים למצוא מקומות עבודה חלופיים, מקומות עבודה נורמטיביים.
מירב שמואלי: ונשאר במעקב.
מירב שמואלי: הצוות עושה סיורים, מבקר בתנאי העבודה, כדי לוודא שהתנאים שם נאותים, גם אחרי שהנשים כבר עזבו את המקלט ואני הצטרפתי לסיור כזה וזה היה מאד מרשים.
מירב שמואלי: המקלט גם משקף את הדינמיות של התופעה בישראל מתחילת התופעה פה.
מירב שמואלי: אם בהתחלה היו רק נשים, רק קרבנות זנות, רק נשים מחבר העמים לשעבר, אז היום אנחנו רואים גם גברים, גם קרבנות עבדות, אנשים מאסיה, מאפריקה, קרבנות מחנות העינויים, גם מדינות המוצא, שפות, הרגע התרבותי, גם סוג הניצול והטראומה, כלומר, הסיפור של האנשים והטיפול שהם צריכים כל הזמן משתנים, זה מאד דינמי והצוות של המקלט ידע בצורה מאד יצירתית להיענות לשינויים האלה ולעשות את ההתאמות הנדרשות.
מירב שמואלי: המקלט הוא גם מקור ידע מאד חשוב ואנחנו לאחרונה התחלנו להשתמש בהם להכשרות שלנו, אם צוות של סהרונים ליחידת ה r.s.d., למפקחי העבודה של התמ"ת ושל רשות ההגירה, לעובדים סוציאלים, חברות כח אדם של סיעוד, ויקה והצוות באים ונותנים את המידע שלהם, זה מאד מאד תורם.
מירב שמואלי: לגבי נפגעי מחנות העינויים בסיני, אכן כפי שנאמר, נעשתה פעילות בין-משרדית מאד עניפה ומשרד הרווחה הוא אחד הכוחות שמניעים של הענין הזה כדי להקים וועדה שתחליט מה הממשלה עושה כדי לסייע לאנשים האלה, גם אלה שלא מוגדרים בהכרח כקרבנות סחר ועבדות.
מירב שמואלי: הפעילות הזו אכן נעשתה אבל עדיין, לא כפי שצויין, עדיין לא הוקמה הועדה הזו.
מירב שמואלי: נאמר שהוקמה ועדה בראשות מנכ"ל משרד המשפטים אבל היא עדיין לא הוקמה, זה נמצא בתהליכים לפתחם של השרים.
מירב שמואלי: - - -
אורית זוארץ: היתה איזושהי ועדת לבדיקה ראשונית.
מירב שמואלי: כן, בהחלט, היתה ועדת בדיקה ראשונית.
ציפי נחשון גליק: להניח הצעת מחליטים.
אורית זוארץ: לאור גידול או לאור התופעה שהולכת ומתגברת והעובדה שמגיעים לפתחנו אותם קרבנות עינויים ואני אחדד את זה הוקם צוות בינמשרדי שיבדוק לעומק.
מנחם וגשל: מירב, רק כדי להבהיר את הנקודה, שלא ייווצר כאן פער, הנושא הזה היה בדיון בין המנכ"לים.
מנחם וגשל: בעקבות הדיון בין המנכ"לים הוחלט מי יעמוד בראש הצוות.
מנחם וגשל: אנחנו מינינו את הנציגים שלנו לצוות.
מנחם וגשל: נכון לכרגע, שהועדה עוד לא התחילה את עבודתה כי הועדה יצרה נייר עבודה ראשון שאמר:
מנחם וגשל: בוא נביא את זה קודם לממשלה כדי להחליט האם הממשלה רוצה שנטפל בזה ואיך נטפל בזה.
מנחם וגשל: שני הדברים נכונים, הועדה עוד לא סיימה את עבודתה, אבל הצוות כבר נהגה על ידי המנכ"לים - - -
מירב שמואלי: נהגה, אבל זה עוד לא התחיל לפעול, כי אין עדיין אישור.
מירב שמואלי: הפעילות אכן נעשתה.
מירב שמואלי: דבר אחרון לגבי החזרה בטוחה, בנוסף לפעילות בנושא חזרה בטוחה שעושה המקלט, יש צוות בינמשרדי שרוצה ליצור פרוצדורה להבטחת חזרה בטוחה של קרבנות סחר וזה מעבר לאלה שבמקלט, זה גם לאנשים שלא היו במקלט, בראשו עומדת נציגת משרד הרווחה יעל הרמל ואני מטעם משרד המשפטים מרכזת את עבודת הועדה.
מירב שמואלי: בחודשים האחרונים היו לנו כמה פגישות מאד חשובות עם המשטרה לגבי הנושא של הערכת מסוכנות, שזה אחד האלמנטים הכי מרכזיים של חזרה בטוחה, סיימנו את החלק הזה ואנחנו מקוווים שבקרוב נוכל לסיים את ההמלצות.
נחום איצקוביץ': אני מתנצל, יש לי פגישה בעוד מספר דקות.
נחום איצקוביץ': המשנה למנכ"ל שמצוי יותר טוב ממני ואני יכול להעיד על כך, ימשיך ויציג את המשרד.
נחום איצקוביץ': מודה לכם.
אורית זוארץ: תודה רבה לך, נמשיך לשתף פעולה.
אורית זוארץ: אשמח לשמוע, ממך, מירב ואולי מנציגות משרד הרווחה, בשנה האחרונה היו כמה וכמה פניות לוועדה לגבי המקלט והעובדה שהמקלט צר מלהכיל את כל הפניות האופציונאליות והפוטנציאליות של קרבנות שדווקא מגיעות מהמתקן בסהרונים.
אורית זוארץ: האם אתן מכירות את זה?
מנחם וגשל: מעט היסטוריה על המקלט.
מנחם וגשל: המקלט הוקם לחמישים נשים, עם פוטנציאל לעוד עשרים או שלושים נשים.
מנחם וגשל: במשך הזמן, התברר שהמקלט מכיל את מה שהוא מכיל ולא היה טעם לשלם עבור כל המקומות.
מנחם וגשל: דבר שני, לגבי המקלט, הוא הוקם לנשים, במשך הזמן, רגע, אם תרשי לי שני משפטים שאומר אותם, התברר שגם נושא הילדים הופך להיות ענין.
מנחם וגשל: נכון לרגע זה, לא היה עדיין מקרה שדחינו אישה שהיתה צרירה להיכנס, יכול להיות לזמן קצר וגם אז לא כתוצאה של מטרות זנות אלא רק של מטרות עבדות - - -
אורית זוארץ: הסחר בנשים הוא לא רק למטרות זנות, מדובר בסחר בנשים.
מנחם וגשל: המקלט הוקם בראשיתו כמקלט לקרבנות של סחר בנשים למטרות זנות.
מנחם וגשל: כשאנחנו איתרנו את התופעה וראינו שההשפעות על הנשים שנוצלו למטרות זנות ולמטרות עבדות הן השפעות דומות אז החלטנו לאחד את המקלט, ולעשות מקלט אחד לגברים ואחד לנשים.
מנחם וגשל: הקמנו את שלושת הדירות שנאמרו קודם כדי להבטיח שאישה שלא חייבת להיות במקלט אלא יכולה להיות בדירה תהיה בדירה כי זה נכון גם מן הבחינה הטיפולית וגם מן הבחינה של לאפשר את הטיפולים הנכונים במקומות הנכונים.
מנחם וגשל: אני יכול להבטיח לך נאמנה שאם יתברר שצריך עוד מקומות לא תהיה בעיה של מקומות, הבעיה היא רק שלא בטוח שהמתקן הזה כמתקן יכול להכיל וצריך להחליט על פתיחת מתקן נוסף, אם זה יהיה המצב.
אורית זוארץ: אני הבנתי שיש בעיה של מקום.
ציפי נחשון גליק: אין בעיה של מקום, כרגע גם לא תהיה, כי הדירות משחררות מקומות.
אורית זוארץ: עורכת הדין דליה אברמוף ביקשה להתייחס, בהקשר למשרד המשפטים, הפרקליטות והרווחה.
דליה אברמוף: אני לא רוצה לקלקל אבל תמיד אני חוזרת לנקודה הזו של האבחנה בין ההגדרות כי תמיד אני זו שבסוף מגיעה אתן לבית המשפט, כנראה שזה כבר הפך לחלק אינהרנטי מכך ותתקנו אותי אם אני טועה, נדמה לי שמרבית האוכלוסיה או הנמצאים במקלט, לפחות בשלש ארבע שנים האחרונות הגיעו למקלט משום שהיתה ראשית ראיה לכך שהם היו קרבנות לסחר בבני אדם, הם לא פליטים, כי צריך להבחין משפטית, יש הבדל בין קרבן סחר –והמקלט הוקם לקרבנות סחר בבני אדם, ולא לפליטים.
דליה אברמוף: מתוך כל אלה שהיתה לגביהם ראשית ראיה, התיקים או המקרים, מסיבות שונות, ראייתיות, של הקרבן, שלא תלויות בקרבנות, המקרים או הנשים, לא נעים להשתמש לכך במילה מקרים אבל בכל זאת, מביניהם הבשילו לתיק פלילי ממשי, לאישום פלילי ממשי לעבירה של חסר בבני אדם או עבדות רק ספורים.
דליה אברמוף: אני חושבת שהם לא יותר, לכל היותר אולי מגיעים לכדי עשרה אנשים.
דליה אברמוף: האם נכון?
דליה אברמוף: אם לא פחות, אני מאד זהירה כאן.
דליה אברמוף: רק רציתי להעיר את האבחנה.
דליה אברמוף: נכון שהמקלט למיטב ידיעתי עמוס עם הרבה אנשים שבהחלט הם קרבנות וסבלו, טוב שיש לנו ואני גאה שיש לנו מקום כזה, מבחינה אישית אבל, ברוב המקרים זה לא מבשיל לתיקים או אישומים של עבירות של סחר בבני אדם או עבדות.
אורית זוארץ: ההערות האלו מחדדות ומחזקות את העובדה שצריך להאיץ את תהליך קבלת ההחלטות בממשלה בכל מה שקשור לטיפול בקרבנות מחנות העינויים.
אורית זוארץ: הם מגיעים לפתחנו וצריך לתת להם מענה.
אורית זוארץ: נכון להיום המענה היחיד שניתן הוא במסגרת "מעגן" ועושים שם עבודת קודש אבל עדיין צריכה להיות פה החלטת ממשלה שהיא יותר ברורה וחד משמעית.
אורית זוארץ: נפנה שוב לראש הממשלה ולא נרפה, כמו שאנחנו לא מרפות בנושאים אחרים אלא דואגות שהנושאים יקודמו, נפקח על זה באמצעות הועדה.
אורית זוארץ: ההערה חשובה כי היא מעצימה צורך אחר שעולה.
דליה אברמוף: אלה קרבנות סחר ומבחינת ההבשלה או הראיה הכי אובייקטיבית שיש לנו, שהיא הקביעה של בית המשפט, המקרים הם מאד מצומצמים.
אורית זוארץ: אשמח אם מר שמעון ביבס, מפקד מתקן סהרונים, ישתף אותנו קצת במציאות שאיתה הוא מתמודד במסגרת המתקן.
שמעון ביבס: צהרים טובים כפי שדברים נאמרו אנחנו באמת בחזית ההתמודדות הטיפולית עם אותם קרבנות סחר ואותן אוכלוסיות שחודרות את גבול מצרים.
שמעון ביבס: אני חייב לציין שבמהלך הארבע או חמש שנים האחרונות שאנחנו נדרשים לתופעה הזו למדנו את התופעה ונכנסו לעולם תוכן שהיה מאד זר לנו ולא כל כך ברור, בעיקר בהיבטים שלא נדרשנו אליהם בעבר, מצאנו את עצמנו מבצעים את ההתאמות הנדרשות תוך כדי תנועה כדי להכיר את התופעה, כדי לאמוד את היקפיה, כדי להתמודד אתה באופן טיפולי ובאופן מידתי, כפי שאנחנו נדרשים כמובן לאו דווקא מתוקף סמכותנו אלא מתוקף מוסרי לטובת הענין.
שמעון ביבס: מספר פעולות שכן נעשו במסגרת אותן שנים בהן נדרשנו לסוגיות הללו באות לידי ביטוי לפחות בנקודת הזמן הזו באופן סדור בתהליך העבודה, החל מתיגבור המערך הטיפולי והמשך במספר האנשים שעוסקים במאגר הטיפולי וגם הגדלת התקנים כמובן.
שמעון ביבס: קושי ראשוני שזיהינו הוא השפה וגייסנו אנשי שטיפול שדוברים את השפה כדי לייצר את השיח שהוא מאד חשוב לטובת הטיפול.
שמעון ביבס: הכשרות שביצענו גם במסגרת מקומית שלנו וכמובן במסגרת נוספת יחד עם הגברת רחל גרשוני נתנו ביטוי מיטבי לצרכים ופערים בתחום ההכשרה והידע כפי שידענו לזהות, אני חייב לציין גם שמכללת ספיר נדרשה למערך הזה, וחלק מאימוני ההקמה כרגע נעשים.
שמעון ביבס: אין ספק שלתחום של ההכשרה יש מרכיב מאד משמעותי להכנת הסגל, לפחות בהיבט המנטלי, להתמודד עם הבעיה.
שמעון ביבס: ביצענו מספר התאמות בנושאים פרוצדוראליים אם זה נוהלים ופקודות שלנו, האחרונה שנדרשנו אליה היא אותה הנחיה או בקשה שלך לקצר את השיח בין הממשקים שאנחנו נדרשים אליהם ונכון ל 19 בפברואר, מועד כתיבת הנוהל, יחד עם רחל גרשוני ויחד עם נציגי משרד המשפטים הועברו עשרים וארבעה דיווחים, כפי שאנחנו נדרשנו אליהם, אם צריכים לדעת מה קורה עם אותם טיפולים אז אחת אושרה, מי שצריכה לקבל מקלט ולצערי אין לה מקום בנקודת הזמן הזו, ויקה ודאי יודעת, חמישה מקרים נוספים נשללו ושמונה עשר כרגע בבדיקה, זאת אומרת, שאם אני לוקח את מספר המקרים כרגע כברוטו ומנתח אותו בציר הזמן שממנו התחלנו אין ספק שמדובר בעשרות מקרים שמדווחים וזה בהחלט חשוב - - -
אורית זוארץ: השינוי ברמת התיעוד שאתם עושים במסגרת המתקן ובאינטק של הקרבנות שמגיעות למתקן, האם השינוי הזה חושף מציאות אחרת שלא הייתם ערים לה?
אורית זוארץ: היה אינטק, אבל לא היה ממש תיעוד מפורט.
שמעון ביבס: היה תיעוד, של המשך העברת הדיווח לגורמים אחרים.
שמעון ביבס: ממשרד הפנים זה עובר לרשויות ואנחנו - - -
אורית זוארץ: נכון להיום, אתם מעבירים למקלטים.
שמעון ביבס: על פי בקשתך, הגברת סיגלית, אנחנו מעבירים זאת ישירות למשטרה, לרובי - - -
אורית זוארץ: 28 מקרים, באיזה פרק זמן?
שמעון ביבס: מה 19 בפברואר.
אורית זוארץ: כלומר מה 19 בפברואר הועברו 24 דיווחים.
אורית זוארץ: כלומר, יש פה עלייה משמעותית במספר.
אורית זוארץ: עליה משמעותית ברמה של זיהוי, כלומר, אנחנו מדברים על הציר הראשוני שמגיעות למתקן.
אורית זוארץ: אם במתקן יש את הקשב ואת העירנות ואת היכולת לאתר, לזהות ולמפות ולהעביר את המידע הזה הלאה לסיוע המשפטי ולמשטרת ישראל כדי שימשיכו לבדוק, אז יש כאן עלייה משמעותית במספר המקרים שאותרו.
שמעון ביבס: כמובן שאין לצפות כרגע, שהנוהל וההתאמות במשך שבועיים יהיו באופטימום שאנחנו רוצים, זו תחילתו של תהליך, אולי נעשה דיון סטטוס כדי ללמוד את כל הפערים כפי שזוהו.
שמעון ביבס: אני רוצה לנצל את הבמה הזו להתייחס לסוגיית הקטינים שהיא לא לפיתחה של הועדה הזו, זו סוגיה שגם צריכה להיות מטופלת מאד מזווית מאד ממוקדת שלכם, ואשמח אם גורמים שלכם יגלו מעורבות יתרה בכל מה שקורה עם האוכלוסיה הזו, אין מקום כרגע לשים אותה בצד כי היא רגישה בפני עצמה.
אורית זוארץ: אתה מרגיש שאתם צריכים עבודה, שהיא קצת יותר פרופסיונאלית מעבר לעבודה של הוועדה, ברמה של משרד הרווחה?
שמעון ביבס: אני שמח לומר שהארגון יודע לבצע את ההתאמות, את זוכרת, כי כל פעם שאתה באה את רואה דברים שנעשו, דברים שאת הארת את עינינו, אם זה נושא התרגום, אם זה נושא הוצאת הבדיקות לרופאת נשים וכדומה, אין ספק שהדברים נעשים בכוחות מקומיים שלנו ואנחנו יודעים להתמודד אתם היטב, בתחושה שלי כרגע אנחנו די מסופקים בהיבטים האלה אבל בהיבטים היותר מערכתיים, הגברת מיכל ברק תוכל להתייחס לממדים המערכתיים.
מיכל ברק: בהמשך לדברים של שמעון, בנושא של הגידול במספר ההפניות, צריך להיות כנים ולהגיד שחלק מן ההפניות הן לא מספיק מקצועיות ואנחנו בעיצומו של תהליך הטמעה, את חלק מן הנושא הזה יצטרכו להטמיע עם כלים קצת יותר מקצועיים גם אצל זרועות הבטחון כי אנחנו נסמכים על כל מי שבא במגע עם האוכלוסיה הזו, לאו דווקא על גורמי המיון, לכן חלק מזה ינוכה על ידי התמקצעות וחלק מזה בתהליך, יכול להיות שיאושר.
מיכל ברק: אנחנו עדיין בעיצומו של תהליך ומשרד המשפטים עוזר לנו ויעזור לנו בהמשך.
מיכל ברק: לגבי מה שמפקד סהרונים אמר בנושא הקטינים, למכובדים שנמצאים כאן ממשרד הרווחה.
מיכל ברק: יש לנו בעיות שלא עומדות בקצב של השׂמות של קטינים לא מלווים ב"מתן", לכן, אנחנו נתקעים עם קטינים לא מלוווים בסהרונים, שהיום מספרם עמד על מספר עשרות שם, אנחנו מעבירים את זה שוב כך שאנחנו במובן הזה, - - -
אורית זוארץ: קטינים שלא מלווים?
מיכל ברק: בלתי מלווים.
מיכל ברק: שהמקור שלהם הוא במתן, והם לא מגיעים לשם כי המקום לא מתפנה, המקום לא מתפנה כי קצב ההשמות מוגבל.
מיכל ברק: מר וגשל יודע שאנחנו תלויים בין היתר גם בעבודה מאד חשובה שנעשית שם על ידי נציגי משרד הרווחה בתוך המתקן, היא עושה כמיטב יכולתה ויש מגבלה של מקומות השמה, אז אני רק מציינת פה שזו עובדה שאנחנו נאלצים להתמודד גם אתה.
אורית זוארץ: האם יש מענה ברמת המשרד?
מנחם וגשל: בסוף.
סיגלית זהר: קודם כל לגבי הנוהל, הנוהל מדבר על מצב של 'ראשית ראיה', כל סגל שסבור שהוא בא במגע עם קרבן עבדות צריך להעביר את זה לעו"ס המטפלת שאמורה להעביר את זה אלינו.
סיגלית זהר: המקרים שהועברו, לא קיבלתי 24 פניות אבל קיבלתי מספר לא מבוטל, הם לא מקרים של קרבנות עבדות אלא אנשים שברובם הגיעו למרפאה, היו עליהם סימני עינויים והעבירו את המקרים.
סיגלית זהר: אלה לא מקרים של עבדות ולא נוכל להושיט בהם עזרה.
סיגלית זהר: ערכנו הכשרה ראשונה לעובדים הסוציאליים במקלט אני מקווה שיהיו הכשרות נוספות אבל אין ספק שהמטרה של הנוהל היא לא להעביר אלינו אנשים שהם לא קרבנות עבדות אלא אנשים שיש לגביהם ראשית ראיה לפיה מדובר בקרבן עבדות.
סיגלית זהר: לגבי המקומות במקלט אכן יש ארבע נשים שממתינות לשחרור, אלה מקרים יחסית חדשים, לכל הנשים הוסבר על ידי עורך דין שיש מקלט שאמור לקלוט אותן, שזו המסגרת שאני חושבת שהיא מתאימה, הוצע להן לעבור לבחור בין לעבור למקלט לבין להשתחרר למקומות אחרים, הן בחרו להמתין לשחרור למקלט "מעגן", יש אשה שביקשה להשתחרר במסגרת אחרת ושמרד הרווחה מצא לה פתרון, יעבירו אותה מחר ל"אופק נשי" עד שיתפנה מקום במקלט, היתה אשה נוספת שביקשה להשתחרר לאלתר, עקב הריון והועברה למקלט בתל אביב, כשיתפנה מקום היא - - -
אורית זוארץ: למקלט בסלעית, לאיזה מקלט?
סיגלית זהר: a.r.d.c.
סיגלית זהר: אחרי שבועיים היא עברה למקלט מעגן.
סיגלית זהר: אנחנו מצפים לפתיחת דירת החירום ואני מקווה שאפשר יהיה לשחרר אותה.
סיגלית זהר: הבעיה העיקרית כמו שאני רואה אותה היום היא שאין מענה לנשים שממתינות, נשים שהועברו למקלט וממתינות לאיזשהו סוג של אשרה, אין להן מענה במובן של האשרות, כמו ששמענו כולנו בדיון הקודם בכנסת, אז אין מצב של תחלופה במקלט ולמעשה, עד שלא יהיה פתרון לנושא האשרות אנחנו בבעיה מאד חמורה כי הנשים לא יכולות לעזוב את המקלט.
סיגלית זהר: המקלט אמור להיות לתקופה של שיקום, השיקום חייב לכלול בחובו איזשהו היתר עבודה או איזושהי אשרה אחרת ועד שלא יוסדר הענין הזה אנחנו בבעיה חמורה כי הנשים לא עוזבות את המקלט.
אורית זוארץ: אתייחס לזה בעקבות הדיון במעמד שר הפנים, יש כאן יוזמה של עורכת הדין גרשוני, לקדם את הנושא הזה במהירות האפשרית ולהסדיר את המעמד של אותן קרבנות כדי שיוכלו לצאת ולעבוד.
אורית זוארץ: כלומר איזשהו היתר שיאפשר להן לעבוד מחוץ למקלט.
אורית זוארץ: זה נמצא בטיפול משרד המשפטים מול משרד הפנים, בעקבות העלאה של הנושא הזה במסגרת הועדה.
אורית זוארץ: אני מניחה שתוך מספר שבועות נוכל לקבל תשובה קצת יותר ממוקדת גם מן השר, גם לגבי מדיניות השר, כי מדובר פה במדיניות, הרי קרבן שיש לגביו ראשית ראיה, מבחינת הנוהל, יש כאן נוהל מאד מאד ברור שצריך להרחיב, במקרה הזה זה עדיין נמצא בבדיקה.
מיכל יוספוף: לגבי אשרות, זה חלק מן המדיניות הכוללת שתיקבע על ידי הממשלה, זה חלק מן המדיניות.
אורית זוארץ: מה שאני אומרת שצריך לפעמים פתרונות ביניים לקרבנות שנמצאות במקלט עד שתיקבע המדיניות הכוללת, זה בסמכות השר וזה נמצא בטיפול ולכן לא כדאי שנרחיב בנושא הזה יותר.
סיגל רוזן: אנחנו רוצים לברך את השב"ס על כך.
אורית זוארץ: אני חייבת לומר, שהתברכנו במלאך, אני מדברת ברמה האישית, באדם שמגוייס לנושא מתוך עולם התוכן שלו, זה לא חלק מהגדרת התפקיד שלו, אני חייבת לשבח.
סיגל רוזן: זה משמח את לבבנו אבל מאחר ומדובר פה גם בענין של תקציב רצינו לדעת אם יש כוונה לגייס עובדת סוציאלית דוברת טיגרינית, אחת בכל זאת מגיעים אלפיים איש בחודש ואת אותה שאלה אני מפנה גם למשרד הרווחה, היום משרד הרווחה מקצה עובדת סוציאלית אחת בלבד לכל אותה אוכלוסיה גדולה של מבקשי מקלט שמגיעים, והיא נמצאת ב"מתן" לטובתם של אותם קטינים.
סיגל רוזן: בכלא סהרונים עוד אין למשרד הרווחה אף לא עובדת סוציאלית אחת, שדוברת את השפה, אנחנו חושבים שמן הראוי שמשרד הרווחה יקצה לנושא - - -
אורית זוארץ: קודם נאפשר לסיגל לומר את דבריה, המשנה למנכ"ל יסכם ויתייחס לכל הנושאים האלה בדבריו.
סיגל רוזן: השאלה היא לשב"ס, לאור העובדה שנאמר פה שגוייס צוות טיפולי נוסף, רצינו לדעת אם אכן יש כוונה לצוות טיפולי נוסף דובר טיגרינית ולמשרד הרווחה זו אמירה שמן הראוי היה שגם משרד הרווחה יקצה עובדים סוציאליים לנושא החשוב הזה.
אסף רג'ואן: אנחנו נתקלים בעשרות בחורים בגירים, שה"סחר" לא נותן מענה להם ואם יש איזושהי שאיפה בעתיד לתת, כמו שנכתב, לתת מענה שיקומי לגברים בזנות.
רעות גיא: בהמשך לשאלה של אסף, מלבד הנושא של בנים בזנות, שאנחנו יודעים שהיא עדיין "בכוכבית" בתכנית הלאומית, אנחנו רוצים לדעת על הנושא של האוכלוסיה הטראנסית.
רעות גיא: נכון שיש את הדירה שעתידים להקים בתל אביב אבל היא ככל הנראה לא תתן מענה לאוכלוסיה הטראנסג'נדית שנמצאת בזנות.
רעות גיא: כמובן שאוכלוסיה קטינה לא יכולה לקבל מענה ב"סלעית" וב"אופק נשי".
רעות גיא: זה משמח שיש עלייה במספר הטראנסיות בסלעית אבל נראה שצריך מענה מיוחד לקטינות טראנסיות וככלל, מענה מובחן ומותאם לאוכלוסיה הטראנסית שיש לה צרכים נוספים על הצרכים של הזנות, אז בנוסף לבנים גם הנושא של טראנסים.
שחר שוהם: שאלה אחת להוסיף למה שסיגל אמרה, דובר בפגישה האחרונה על שכירת גינקולוג או גינקולוגית לסהרונים אנחנו לא יודעים אם זה קרה ונשמח לקבל תגובה על זה.
שחר שוהם: שנית, אני רוצה להעיר הערה, אנחנו כל הזמן מדברים על זה שצריך לחכות להחלטה ממשלתית לגבי חסרי מעמד בכלל ומבקשי מקלט בפרט, אבל חשוב להבין שחוק בטוח לאומי מסמיך את שר הרווחה להחיל את החוק על אוכלוסיות שימצא לנכון, גם כשאינן תושבי ישראל.
שחר שוהם: כמו שמשרד החינוך יכול לפתוח את למערכת החינוך גם לחסרי מעמד חשוב להשמיע את קולו של משרד הרווחה לגבי מבקשי המקלט ולא רק את שר הפנים שמשמיע את דעתו.
שחר שוהם: נשמח לשמוע את דעתם של אנשים אחרים שאמונים על הרווחה.
מנחם וגשל: לא התכוונתי ל"פינג פונג" הזה, אבל צריך לענות על מספר שאלות.
מנחם וגשל: דבר אחד אני רוצה לומר לך.
מנחם וגשל: התופעה הזו של ההתמודדות המערכתית עם כל הנושא היא דבר די חדש, זה לא מסוג הדברים שאנחנו עסקנו בהם בארבעים השנים האחרונות ואני לא רוצה להשוות את זה לשום תופעה אחרת.
מנחם וגשל: אני מכיר חלק גדול מן היושבים כאן סביב לשולחן, מכל מיני צמתים שבהם עסקנו אתם בענין, אני חושב שהצטרפו לכאן אנשים מצויינים, בכל אחד מן הצוותים שעוסקים בחלקים, וזה פאזל שצריך איכשהו להרכיב אותו יחד כדי לנסות להתמודד עם הענין.
מנחם וגשל: אבל, אני חושב שיסכימו אתי חבריי כאן שאנחנו עובדים כאן בהרבה מאד צמתים ואנחנו מדברים על תופעה שהיא פושטת ולובשת צורה.
מנחם וגשל: ההחלטה איך להתמודד אתה דורשת הרבה מאד פתיחות, היא דורשת הרבה מאד יצירתיות, היא דורשת הרבה מאד מקצועיות והיא דורשת הרבה מאד פירגון.
מנחם וגשל: לא יעזור שום דבר.
מנחם וגשל: בלי הדבר הזה כל אחד יספר למה זה לא בחלק שלו ולמה הוא לא צריך לעשות את זה והאפשרות להתמודד עם הענין הזה היא רק בהרכבה של החלקים ולנסות להתמודד אתם ביחד.
מנחם וגשל: אני אומר את הדבר הזה מפני שאני מאד מקווה שחלק מן החברים פה שיושבים כאן ואומרים "אני הייתי רוצה לדעת" הם גם מדברים אתנו בין הישיבות בכנסת.
מנחם וגשל: אנחנו עוסקים בחלקים האלה וכל מי שרוצה לדעת מוזמן לשאול אותנו, אנחנו נגיד לו את זה גם בין הישיבות, לא צריך לחכות לישיבות האלה.
מנחם וגשל: אלא אם כן "אני רוצה לדעת" הוא בשביל לבוא ולומר "אני יודע את התשובה אבל זאת ההזדמנות להעלות את זה כדי ללחוץ על משרד הרווחה כדי לקדם את הדברים" וזה לא עובד ככה.
מנחם וגשל: יחד עם זה, אני רואה חשיבות עצומה בישיבות האלו והחשיבות העצומה של הישיבות האלו היא בעיקר בשביל לפתוח את החסמים כי למשל, אם את רוצה לקחת את נושא האשרות, אין כאן מישהו שאחראי על הענין הזה, משרד הפנים, אני דיברתי עם ראש מינהל האוכלוסין, ראש מינהל האוכלוסין אומר תשמע, אתם רוצים אשרות, יש לנו אנשים היום במקלט – על זה דיברתי אתו, נשים היום במקלט שהם נמצאות במקלט ואנחנו יכולים להוציא אותן החוצה, זה גם נאמר כאן, אם היו לנו אשרות זה היה משחרר לנו מקומות והיו יכולות לצאת לדירות מעבר והיינו יכולים לקלוט נשים אחרות.
מנחם וגשל: הוא אומר לי: עד שלא תהיה לי החלטה מסודרת לתת אשרות וכו'.
מנחם וגשל: ובכן, אותי, כרגע, בדיון, לא כל כך מענין אם זה השר או אם זו החלטת ממשלה, אני יודע שיש דברים שבהם גם שרים יכולים לקבל החלטה אבל, כל עוד לא תהיה החלטה כזו אז כל המערכת נמצאת במצב של תקיעות ואילו ישיבה מן הסוג הזה מציפה בפנייך את הבעיה וכמו שאמר המנכ"ל, יכול להיות שבין הישיבות האלו צריך לזמן גם ישיבות מנכ"לים כדי לנסות להציף את כל הבעיות שתוקעות את המערכת.
מנחם וגשל: יכול להיות שפתיחה של ערוץ אחד תשחרר את כל המעגל ותוכל לפתור בעיה לא פשוטה.
מנחם וגשל: לגבי סוגית הקטינים.
מנחם וגשל: זה בסדר גמור מבחינתי שזה עולה כאן אבל אני מבקש לציין שהיתה פגישה שהיינו שותפים לה, בין מנכ"ל משרד הרווחה ונציב שירות בתי הסוהר במתקן במתן.
מנחם וגשל: העובד הסוציאלי של משרד הרווחה היה במתן לא מפני ששירות בתי הסוהר פתאום צריך עובדים סוציאליים של משרד הרווחה, שירות בתי הסוהר יש לו הרבה מאד עובדים סוציאלים שלו, הוא לא בדיוק צריך אותנו בשביל העובדים הסוציאלים, המטרה של העובדים הסוציאלי במתן היתה לעשות את החיבורים באותם מקומות שבהם צריך לעשות חיבורים בין משרד הרווחה לבין שירות בתי הסוהר, אז אם צריך עוד עובד סוציאלי במתן - אז שירות בתי הסוהר יודע להסתדר עם זה, בתשובה להערת הביניים שלך, לא אמרתי שאתם אמרתם את זה, אני מעלה את זה, כדי להראות חסמים שצריך לפתוח אותם, אז אם יש לנו כרגע בעיה עם סיפורי נערים שצריך לסדר אותם ואגב, זה לא רק אצלנו, חלקם במשרד החינוך, בחינוך ההתיישבותי, חלקם במוסדות של משרד הרווחה, יש כאן אבחנה ברורה שעשינו אותה, מתחת לגיל שתים עשרה ומעל גיל שתים עשרה, אבל אם צריך לעשות את זה אז בואו נעשה ישיבה בענין הזה, נראה איפה בדיוק הדברים תקועים ואני אשמח לעזור במקומות שאפשר לעזור.
מנחם וגשל: כשנגיע למצב שבו רוב המקומות תפוסים ואין מערכות שיכולות לעזור אז נציף את זה במסגרת עבודת מטה שאנחנו יודעים לעשות אותה כדי לפתור את הבעיה.
מנחם וגשל: פתרנו בעיות יותר גדולות, נפתור גם את הבעיה הזו.
מנחם וגשל: אני חושב שאנחנו עושים בלבול ואנחנו עושים עוול לנושא בבלבול מושגים.
מנחם וגשל: אמרתי את זה לחבריי לפני הישיבה ואני אומר את זה כאן.
מנחם וגשל: "סחר" – כפי שהוגדר על ידי הממשלה –אני לא מגדיר כאן דברים, ודליה נגעה בזה בקצה, "סחר" נועד לטפל בנשים שנסחרו על ידי סוחרים והמקלט סחר הוקם בזמנו למטרה אחת ברורה, להתמודד עם בעיות של הסוחרים במדינת ישראל כדי להבטיח שהמסחר בנשים יפסק.
מנחם וגשל: לזה הקימו אותו.
מנחם וגשל: ולגבי 'ראשית ראיה' היה ברור שיכנסו רק נשים שמעידות והממשלה, בהחלטת הממשלה, נתנה שם פתח שאם יהיו מקרים הומניטאריים שצריכים להיכנס למקלט אז יהיו גם מקרים הומניטאריים, הוא לא נועד למקרים הומניטאריים.
מנחם וגשל: במשך הזמן נכנסו הרבה מאד נשים שהיו צריכות פתרון.
מנחם וגשל: אני הצבתי בפני הממשלה את הנושא של הסחר והיה מדובר על כך שנשים יהיו במקלט הזה שלושה חודשם.
מנחם וגשל: לא חשבנו בחיים שלנו שיהיו שם ילדים.
מנחם וגשל: יש שם ילדים כמעט בגיל בר מצוה שנולדו במקלט הזה, ואף אחד לא צפה שדבר כזה יקרה, שאנשים האלה יתקעו פה כי המטרה היתה להחזיר אותם חזרה למצב אנושי, לתת להם את ה'אריזה' – ותסלחו לי על הביטוי, לתת להם את האריזה של האנושיות, לתת להם מחדש את ההיבט של אדם שהוא צלם אנוש ולהחזיר אותן לרצות המוצא.
מנחם וגשל: אחר כך היתה החלטת מנכ"לים אחרת, שדיברה על סחר ועבדות.
מנחם וגשל: איחדנו את המטרות.
מנחם וגשל: היום הגיע הזמן, שאם רוצים להתמודד עם הרבה מאד תופעות שעולות כאן על השולחן, התופעה שרופאים לזכויות אדם הציפו, הנושא של אנשים מסיני, שהם לא הקטע שעליו דובר בזמנו אבל הם בעיה –המנכ"ל אמר את זה בפתיחת הדברים שלו ואני חוזר על זה ואומר: זו בעיה הומניטארית, זו בעיה טיפולית, זו בעיה מכל כיוון אפשרי, צריך לקחת, להביא את הדברים להחלטת ממשלה מפני שאם אני צריך להקים היום עוד מקלט אחד, כתוצאה מכל מה שנאמר - ברור שזה לא יקום בלי שתהיה לזה החלטה מסודרת אחרי עבודת מטה מסודרת, אחרי שנקבעו העדיפויות התקציביות האלו, של משרדי הממשלה עם האוצר, זה לא שפה יושבים בדיון, מחליטים להקים עוד מקלט ומחר יקום עוד מקלט, זו צריכה להיות עבודת מטה מסודרת שבגינה נקים את זה.
מנחם וגשל: הקמנו את המקלט של הסחר, אם נצטרך להרחיב אותו לעוד עשרים או שלושים מקומות אז נרחיב, ואני רוצה לומר לָךְ, רק לסיום דבריי, שהמילים שלי "לובשת ופושטת צורה" הן לא מילים בעלמא, כי אנחנו, כשקיבלנו את ההחלטה להקים ולפתח את הנושא של טיפול בסחר ועבדות, אנחנו הקמנו את המקלט ופתחנו באמצעות עמותה, שלוש דירת שבמשך שנה שלמה היו ריקות ושילמנו עבור אחזקתן שנה שלמה.
מנחם וגשל: לאחר שנה, בעצה של הועדה הבינמשרדית שכינסתי אותה, סגרנו את הדירות האלו, לקח זמן והיום מתחילים לפתוח אותן מחדש.
מנחם וגשל: זה לא כי מישהו אשם, אלא כי זה טיבה של התופעה הזו וכך צריך להתמודד אתה.
רעות גיא: לא קיבלנו התיחסות לחלק השני, לגבי אוכלוסיות שאין להן מענה היום בזנות, בעיקר לאור הפעלת לקוחות, אנחנו מאד מוטרדים.
מנחם וגשל: בתחילת הישיבה, נאמר כאן באופן ברור על ידי מנכ"ל המשרד, שמבחינתנו התופעה של גברים, נשים, וילדים, ממין זכר או נקבה, זו אותה תופעה.
מנחם וגשל: אני ביקשתי לעשות הפרדה במושגים, לא הפרדה בטיפול.
אורית זוארץ: השאלה היא, מה קורה מבחינת הטיפול?
רעות גיא: הם לא מקבלים מענה.
מנחם וגשל: האם את מכירה את המשרד בו אני יושב?
מנחם וגשל: המנהלת שלי מכירה נהדר, אני מציעה שהיא תדבר אתך ונראה איך אנחנו עושים פתרון במסגרת העדיפות שצריך לשים אותם, אנחנו יכולים לשים אותם בעדיפות כזו או אחרת, ונדבר.
אורית זוארץ: לראות בכמה מקרים מדובר ולתת מענה.
אורית זוארץ: תודה לך מר וגשל, אני תמיד חוזרת ואומרת שמבחינתנו, מעבר לעבודת הוועדה והצפה של הסוגיות והנושאים על הסדר היום ומציאת פתרון, אנחנו קוראים לזה ישיבות צוות, ואם מתוך הדיונים בוועדה יש ישיבות צוות של נציגים מן המשרדים, נציגים של הארגונים עם נציגי המשרדים ולפעמים אגב, משרדים מסויימים צריך לדאוג שתהיה ישיבת צוות בין שני אגפים, שזה לפעמים סיפור בפני עצמו וזה קורה ולצערי הרב נחשפתי לזה, שמבזבזים חצי שעה על איזשהו דיון שאפשר לסגור בישיבת צוות בתוך המשרד, מפאת כבודו אני לא אציין באיזה משרד.
אורית זוארץ: אני רוצה להודות לשר, שנאלץ לצאת, ולמנכ"ל, שהגיעו.
אורית זוארץ: אני חושבת שעצם ההגעה שלהם, עצם האמירה הברורה והחד משמעית שלהם מאד חשובה להמשך העבודה שלנו לטיפול בסוגיות ההומניטאריות הקשות האלו, גם הזנות של ישראליות וישראלים בתוך מדינת ישראל וגם הקרבנות שאתם אנחנו מתמודדים.
אורית זוארץ: אני מברכת על היוזמה שלכם ושל משרדים נוספים.
אורית זוארץ: אנחנו נשמח אם תפנו ליושב ראש הכנסת ותבקשו ממנו להפוך את שם הועדה למאבק בסחר בבני אדם בכלל, אבל אלה עניינים פנימיים ומנהלתיים שצריך לסגור ברמה העקרונית.
אורית זוארץ: לגבי דברים שעלו כאן