GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ג'מאל זחאלקה: אני מוכן לאתגר כל גורם בארץ ולראות איפה שיש מקומות עבודה שערבים יכולים לעבוד בהם – את תמציאי ערבי.
ג'מאל זחאלקה: בתי חולים מלאים, איפה שיש רוצים עוד.
ג'מאל זחאלקה: מהנדסים בבניין, בכל התחומים, כלומר אין דבר שהוא חסום כשיש איפה, גם במכוני מחקר אין מספיק ערבים בגלל שלא מקבלים אותם ולא בגלל שלא מתדפקים.
ג'מאל זחאלקה: במכון ואן ליר כמה מגישים בשנה אנשים שרוצים לעבוד?
ג'מאל זחאלקה: – אולי 20-30 איש, כמה על כל משרה באוניברסיטה עומדים בתור אנשים שמסיימים דוקטורט?
ג'מאל זחאלקה: – בכל מקום אנחנו רוצים לעבוד ולא נותנים לנו לעבוד, אין מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב, שהשינוי צריך להיות בעיקר ברמה הממשלתית.
ג'מאל זחאלקה: השוק החופשי - אנחנו לא נולדנו אתמול, אנחנו יודעים שהשוק החופשי הוא חופשי איפה שאתה שם אותו.
ג'מאל זחאלקה: במובן מסוים יש הכוונה ממשלתית לשוק החופשי.
ג'מאל זחאלקה: אם יגיעו היום לנצרת ויגידו שיש אזור תעשייה עם 15% הנחה במס, עם סובסידיה ממשלתית כמו שנתנו לאינטל לפתוח באופקים חצי מיליארד שקל, אז יגיעו חברות ענק ויהיה אפשר להעסיק נשים ערביות באלפים ובכל רמות התעסוקה של ההייטק, גם ברמת של ההרכבה שהיא העבודה הפשוטה וגם ברמת התכנות הגבוהה יש המון.
ג'מאל זחאלקה: לזה צריכה החלטה ממשלתית.
ג'מאל זחאלקה: כל העניין הזה הפך להיות כעת סוג של מנטרה, כל שר אומר 'אנחנו רוצים לשפר'.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא רוצים לשמוע מילים, אנחנו רוצים תכניות אמיתיות שאומרות אחת, שתיים, שלוש ארבע, אנחנו מוכנים להציע, דיברנו עשרות פעמים, אבל הממשלה מכירה את הסיפור הזה.
ג'מאל זחאלקה: הכלכלנים של הממשלה יודעים איך לייצר מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: יצירת מקומות עבודה.
ג'מאל זחאלקה: מה- 30 מיליארד של פרויקט לתחבורה יתנו לנו שני מיליארד ליצירת מקומות עבודה ולעידוד תעשייה שתפתח בישובים הערבים.
ג'מאל זחאלקה: זו המלחמה שלנו.
ג'מאל זחאלקה: לדעתי, כשמדברים איתנו בכל פעם על תחבורה, אנחנו צריכים לדבר איתם גם על תעסוקה.
ג'מאל זחאלקה: אנחנו בעד שתהייה השקעה בתחבורה, אולם זה לא תחליף להשקעה בתעשייה ותיעוש ומקומות עבודה.
חנין זועבי: לפני שאתן את רשות הדיבור לנציגי המשרדים השונים, אני גם אתן לכם להגיב על דברי נציגי משרדי הממשלה, אני נותנת את רשות הדיבור למרים כבהא, מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
מרים כבהא: צהריים טובים לכולכם.
מרים כבהא: אני כמובן מברכת על הדיון הזה, אני חושבת שכל דיון שמציף את הבעיה הוא חשוב ומבורך.
מרים כבהא: חשוב שהעניין של תעסוקת נשים ערביות לא ירד מסדר היום הציבורי.
מרים כבהא: נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, זו יחידה במשרד התמ"ת, העוסקת בהטמעת שוויון ומלחמה בהפליה על כל סוגיה.
מרים כבהא: לא ראיתי שהתייחסו לאחד החסמים בסקירה של נג'אח ושל האחרים, שזה הפליה שנשים ערביות חוות בשוק העבודה.
מרים כבהא: נשים ערביות חוות היום הפליה כפולה, מחד בשל היותן ערביות על רקע לאום, ושנית על רקע מגדר: הפליות הרגילות של הריון, דת וכדומה.
מרים כבהא: אנחנו רואים את התופעה במגמת עלייה בפניות לנציבות שוויון.
מרים כבהא: כל שנה יש לנו עלייה של 20% של פניות נשים ערביות על רקע מגדר ולאום.
מרים כבהא: לצערי הרב, עדיין הן לא חזקות מספיק לתבוע.
מרים כבהא: אנחנו מנסים כל הזמן להרצות ולחזק אותן, להעצים אותן, ליידע אותן על זכויותיהן ומה כן מותר ומה אסור בשוק העבודה.
חנין זועבי: כלומר, רוב התלונות לא קשורות לקבלה או אי קבלה לעבודה, אלא להפליה במסגרת העבודה שלהן.
מרים כבהא: גם וגם, זה לא רק במסגרת העבודה אלא גם בקבלה לעבודה.
מרים כבהא: יש לנו פניות של נשים שלא מתקבלות לעבודה, או מפוטרות מהעבודה, בגלל שהן דתיות והן ערביות.
מרים כבהא: לא היה לנו עדיין תיק שהבשיל ויכולנו ולייצג בבית המשפט.
מרים כבהא: אני רוצה לנצל את הבמה ולפנות לכל העמותות האזרחיות לשתף יחד איתנו פעולה.
מרים כבהא: זה משאב חשוב שעומד לרשות הנשים הערביות כשהן מרגישות שהן מופלות, הן יכולות לפנות לנציבות שוויון ולדרוש את התמיכה והלווי והייעוץ המשפטי.
מרים כבהא: התכנית האסטרטגית של הנציבות לשנתיים הבאות, היא פניה לסקטור הפרטי, שיתוף עם מעסיקים בהדגשת הביזנס-קייס: למה חשוב לקלוט נשים ערביות.
מרים כבהא: זה גם תועלת כלכלית, כפי שפיטרת בהתחלה, גם מבחינת תועלת כלכלית לכל המשק ומדובר בנשים שרוצות לעבוד.
מרים כבהא: כל כך שמחתי שהצגתם את הנתון של 'אין יותר חסם חברתי' – זה ממש כך.
מרים כבהא: נשים ערביות רוצות לעבוד והן עובדות מצוינות עם מוטיבציה מאוד גבוהה, הן רוצות להוכיח את עצמן.
מרים כבהא: זה הבזינס-קייס לרוץ איתו.
מרים כבהא: במקביל יש לנו את התכנית עם השירות הציבורי שאנחנו מנסים ליישם העדפה מתקנת, לשים קריטריונים של מתי מפעילים העדפה מתקנת בשירות הציבורי, שינוי מבנה הקבלה לשירות הציבורי מבחינת התאמת המבחנים חברתית וכמובן הקלות מבחינת תחבורה וכדומה.
מרים כבהא: המשאבים של נציבות מוגבלים, לכן, השותפות אתכם הארגונים החברתיים מאוד חשובה.
מרים כבהא: אני חושבת, שכך יהיה לעניין יותר גבוה, יותר גודל, לכן אני רוצה להזמין אתכם לשתף איתנו פעולה בכל נושא של הפליה בשוק העבודה וגם בקידום התכנית שלנו.
חנין זועבי: מרים, מה אם הנשים לא פונות?
חנין זועבי: אתם לא עוקבים אחרי השטח?
חנין זועבי: למשל, אני פניתי אליכם בעניין שמקבלים לעבודה אחרי שירות צבאי גם כאשר מדובר במקומות עבודה בחנויות ובמסעדות.
חנין זועבי: אין לכם אסטרטגיה אקטיבית יותר להתערבות, בשינוי או מעקב אחרי התנאים האלה?
חנין זועבי: לא פונים כי נשים ערביות - - -
מרים כבהא: את צודקת.
מרים כבהא: אני עושה הרבה, אני אישית משנה.
מרים כבהא: לאחרונה עשיתי הרבה כדי לקבל יותר פניות, זה לא מביע עדיין את אותותיו.
מרים כבהא: אנחנו עושים פניות אקטיביות כשאנחנו יודעים שמעסיק מסוים מפרסם ומתנה תנאי של שירות צבאי, אז אנחנו שולחים ומבקשים שיוריד את התנאי הזה.
חנין זועבי: התשובה שקיבלתי מכם היא, שאתם לא עושים את זה, אלא רק אחרי פניה מהנשים עצמן.
ג'עפר פרח: יש אגף אכיפה במשרד, שלא עושה את מה שמוטל עליו.
חנין זועבי: אני פניתי דווקא לנציבות, הם אומרים: "אנחנו לא עושים את זה".
מרים כבהא: במשרד התמ"ת, יש אכיפה פלילית ויש אכיפה אזרחית.
מרים כבהא: האכיפה שלנו היא אזרחית.
מרים כבהא: בכל פעם שאני נתקלת במודעה שבה מצוין תנאי שירות צבאי - - -
חנין זועבי: מה זאת אומרת "נתקלת".
מרים כבהא: אני לבד במשרד.
חנין זועבי: אתם יוצאים לשטח?
מרים כבהא: בכל פעם שאני נתקלת בעיתון במודעת דרושים, שבה מצוין תנאי שאינו נובע ממהות התפקיד ואינו דרוש לביצוע התפקיד, אני מבקשת שהוא יוריד את התנאי הזה.
חנין זועבי: אני אשלח שוב את המכתב.
מרים כבהא: בבקשה, אם את גבירתי היושבת ראש, או כולכם כאן יודעים שיש מעסיק ספציפי שמגדיר כתנאי הכרחי לקבלה לעבודה, למרות שזה לא רלוונטי, אתם מוזמנים לפנות אלינו ואנחנו נטפל בכל מקרה.
חנין זועבי: תודה, נעבור כעת לנציגי משרדי הממשלה.
חנין זועבי: רחל אגמון ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים בבקשה.
רחל אגמון: שלום לכם.
רחל אגמון: שמי רחל אגמון, אני עובדת במשרד הרווחה והשירותים החברתיים, עובדת סוציאלית, מפקחת.
רחל אגמון: אני רוצה לומר שגם אני שמחה מאוד על המפגש הזה, הישיבה ביחד ועל הדברים שהועלו כאן.
רחל אגמון: הפעם המשרד שלי לא נמצא בחזית של ההתקפה, אז נוח לי לדבר.
רחל אגמון: גבירתי היושבת הראש, אני מאוד מתפלאה, אני מקווה שזה לא מכוון, אבל מאוד מוזר שהרשות לפיתוח כלכלי במגזר המיעוטים שהוקמה לפנה שלוש שנים, בראשותו של איימן סייף, ולידיעת
רחל אגמון: כם יש לה המון כסף, דווקא הם לא נמצאים כאן פה כרגע איתנו.
חנין זועבי: בהשוואה לצרכים אין המון, בהשוואה לאפס אולי יש.
רחל אגמון: יש להם תקציבים נכבדים ואני מצטערת שהם לא כאן.
רחל אגמון: יש הרבה דברים, שחיכיתי שמישהו יגנוב לי את ההצגה וידבר על זה, סוסאן הזכירה אותם, שהרי הדברים קשורים אחד לשני.
רחל אגמון: אם אישה יוצאת לעבודה, צריך מעונות יום.
רחל אגמון: הרעיון היה להקים חברה כלכלית בישובים ערביים, ישובים מהחברה הערבית כך למדתי לקרוא לזה, פארק תעשייה וכאלה דברים, שבאום אל פחם, סחנין, בערבה ובכל מקום אחר, יהיה מקום מיידי שיספק מקומות עבודה לתושבים ובכללם גם נשים.
עפו אגבאריה: את יודעת כמה שנים אום אל פחם מחכה לאישור לאזור תעשייה?
עפו אגבאריה: עד עכשיו זה לא מאושר.
רחל אגמון: אני לא יודעת על זה כלום, אבל מסכימה איתך.
עפו אגבאריה: זה כבר מעל עשרים שנה.
רחל אגמון: ראשית אני מצטערת שזה כך, וזה לשם הפרוטוקול.
רחל אגמון: שנית, אני לפני חודשיים-שלושה הייתי במלון "לאונרדו" יום שלם בחיפה כשדיברו על התעסוקה בחברה הערבית ועשו שם תהליך מאוד מעניין.
רחל אגמון: הביאו דווקא כאלה שהצליחו.
רחל אגמון: נכון שהצלחות הן מטאוריות של מפעלים ויוזמות בגליל, בעיקר בצפון הארץ - - -
חנין זועבי: אבל מה יש לך לענות על הדרישות?
רחל אגמון: כל מה שאמרת זה נכון.
רחל אגמון: יש תכנית קטנה, אבל מאוד מוצלחת, הפועלת כיום בשלושה עשר ישובים בחברה הערבית שנקראת "אשת חיל", באום אל פחם התכנית הצליחה "בגדול", זו תכנית שלוקחת נשים שנמצאות מתחת לכל הרף שאתם דיברתם היום: נשים מעוטות השכלה, נשים שמעולם לא יצאו לעבודה, נשים שלא נמצאות בשום רשת של ביטוח לאומי, עושים תכנית מאוד מתוקתקת.
רחל אגמון: בחברה הישראלית היהודית היא מגיעה ל- 75% השמה בעבודה.
רחל אגמון: כשאנחנו מדברים על עבודה אנחנו לא מדברים על עבודות תובעניות, אלא על עבודות שיש להן גם אופק תעסוקתי.
רחל אגמון: באום אל פחם יש סיפורי הצלחות מרגשים ביותר, גם בכפר כנא, טורעם באקה, קלוונסוה, דבוריה, אל מאל, שאב, עוספייה, מרר, בכפר מנדא לא הלך מסיבות פוליטיות.
רחל אגמון: אנחנו פותחים במזרח ירושלים שלוש.
רחל אגמון: בחברה הערבית ההצלחה מדברת על 64%-67%.
רחל אגמון: וועדת טרכטנברג המליצה על תכנית מאוד מאוד מושקעת בחברה הערבית.
רחל אגמון: החלטת הממשלה מיום ה-29 בינואר 2012, יש בה כל מיני סעיפים הנוגעים לחברה הערבית בתוכם סעיף שנוגע לי והוא, ההחלטה שממנה את שר הרווחה השירותים החברתיים להפעיל עוד 36 קבוצות של התכנית עליה דיברתי -"אשת חיל" יש לה שם בערבית.
רחל אגמון: התקציב הוא 9 מיליון לשנה לשלושים ושש קבוצות, זה תקציב מאוד נדיב.
רחל אגמון: עכשיו יש לנו התכנסות יחד עם מרצה וכל החברים שלנו איתנו, זה בשיתוף פעולה, זה חתיכת סיפור, חברי הכנסת יודעים שחלק גדול מהרשויות הערביות הן עם וועדה קרואה או שהן נמצאות בבעיות כספיות ולכן גם אי אפשר לפתוח חברה כלכלית וכיו"ב.
רחל אגמון: אני רק מייצגת את הדבר הקטן שאנחנו עושים עם הרבה אמונה והרבה אהבה והרבה ניסיון לדלג על משרד החינוך שסגר את האגף לחינוך מבוגרים כדי לעשות קורסים בעברית - - -
ציון שבת: אני לא יודע שהאגף הזה נסגר, מאיפה את מביאה את זה?
רחל אגמון: הוא הוקטן, סליחה.
רחל אגמון: לעשות משהו כדי ללמד עברית תעסוקתית כדי שזה לא יהווה מחסום.
רחל אגמון: מי שרוצה לדעת על התכנית הבאתי קצת דפים ואני אשמח לתת למי שרוצה, יש עמוד אחד על התכנית.
רחל אגמון: כל טוב.
רחל אגמון: תודה.
עפו אגבאריה: צריך מקומות עבודה, כדי להכשיר את האנשים.
רחל אגמון: האחד קשור בשני.
חנין זועבי: דוקטור אהרון ברנשטיין ממשרד התמ"ת, בבקשה.
אהרון ברנשטיין: אני רוצה לברך, גם על המחקר וגם על הדיון היום, במיוחד על רוח הדברים של המחקר והדגשים שלו.
אהרון ברנשטיין: הוא מצביע על שינוי מגמה, שינוי גישה.
אהרון ברנשטיין: אם משנות השמונים אנחנו, כולנו במערכת החינוך חטאנו בדיבורים וביעדים חד-ממדדים של מהו אחוז הבגרות, זה היה בעצם המוטו העיקרי ואנחנו הובלנו את כל התלמידים בערך לאותו כיוון.
אהרון ברנשטיין: היום גם ההמלצות של המחקר, גם מהתמונה שאנחנו רואים בשטח מדברים יותר ויותר על גיוון של היעדים ועל גיוון החינוך שאנחנו מעניקים לבני הנוער בין אם הם ערבים או יהודים, מדברים עם דגש על נושא של התעסוקה, של העולם האמיתי, בעיקר תחום התעסוקה וההמשכיות.
אהרון ברנשטיין: ישנם שני תחומים והמחקר נגע רק באחד מהם, יש את התחום של אותם בני נוער, אנחנו רואים לפי הנתונים על בנות ערביות שכ- 48% זכאיות לבגרות, מה קורה עם הבוגרות מבחינת המגמות שהן למדו, האם יש להן קשר להמשכיות התעסוקתית.
אהרון ברנשטיין: זה הדגש של המחקר.
אהרון ברנשטיין: אני רוצה להוסיף ממד נוסף והוא מה עם 52% האחרים.
אהרון ברנשטיין: אגב, גם בכלל האוכלוסייה הכללית זה פחות או יותר אחוזי הזכאות לבגרות.
אהרון ברנשטיין: באוכלוסייה הכללית, בנים ובנות, יהודים וערבים השיעור עומד על כ- 48%.
אהרון ברנשטיין: השאלה היא, מה עם החצי השני?
אהרון ברנשטיין: עדיין יש 50% נוספים.
אהרון ברנשטיין: היום אנחנו מדברים על נשים, בנות ערביות, אבל זה חל על כולם, צריך לתת להן מענה.
אהרון ברנשטיין: כשהן לא מצליחות לקבל תעודות בגרות למעשה הן יוצאות היום חסרות כל.
אהרון ברנשטיין: כפי שלמדנו גם אם הן כן יוצאת עם תעודת בגרות ואפילו עם תואר אקדמי לא בהכרח זה מכוון אותן לתעסוקה מתאימה והולמת ולמימוש עצמי.
אהרון ברנשטיין: לכן הכיוון צריך להיות מענה גם של מגמות טכנולוגיות גם מתקדמות וגם תעסוקתיות ולא בהכרח אקדמיות, אלא אם זה ברמה טכנאים או ברמה של הכשרה מקצועית אחרת.
אהרון ברנשטיין: הממשלה, כצעד קטן ראשון על פי המלצות ועדת טרכטנברג, דווקא בנושא הבנות הערביות, לפחות ברמת משרד התמ"ת, זה להכפיל את מספר הבנות בבתי הספר שלנו, בתי ספר המקצועיים - - -
חנין זועבי: אתה מסכים איתנו, אבל אתה מייצג את משרד התמ"ת ואתה אמור לענות על הטענות הספציפיות שעלו כאן הקשורות למשרד, למשל בנושא המשפחתונים ומעונות היום.
אהרון ברנשטיין: לגבי המשפחתונים אין לי מידע מפורט לומר, אני כן יוכל לומר שמדיונים שבהם אני משתתף אצלנו במשרד, אני יודע שעושים מאמץ עליון להגביר את היקף המעונות ובמיוחד במגזר הערבי.
אהרון ברנשטיין: יש דיונים שלמים העוסקים בנושא זה.
אהרון ברנשטיין: לעצם נושא של החינוך הטכנולוגי, בהמשך לדברים שנאמרו כאן גם על ידי חברי הכנסת, אני רוצה להדגיש שצריך לעשות - - -
מטאנס שחאדה: מה עם הפרטה או ניהול בתי ספר לחינוך טכנולוגי?
אהרון ברנשטיין: אני לא יודע אם זה נושא שאני רוצה להקדיש בו את הדקה שנשארה לי, אבל אני רוצה להצטרף להמלצה של שינוי תמהיל המגמות, שיהיה גם לחץ מהשטח לשינוי התמהיל בבתי הספר.
אהרון ברנשטיין: יותר מגמות טכנולוגיות וגם כפי שעלה כאן, יותר מגמות מתקדמות שמתאימות לתעשייה או למשק המתקדם לעומת - - -
חנין זועבי: סליחה, זה נמצא תחת האחריות של משרד התמ"ת?
חנין זועבי: אתם קובעים את המגמות?
אהרון ברנשטיין: זו מערכת.
חנין זועבי: אתם קובעים את המגמות וכאן הבעיה המרכזית שהוצגה כאן והיא מחסור במגמות מודרניות שמותאמות לשוק העבודה.
חנין זועבי: אנא, מהי תגובתך לטענה זו?
חנין זועבי: אם זה אכן נמצא תחת אחריותכם, תחת אחריות התמ"ת?
קריאה: יש בתי ספר הכפופים לתמ"ת.
אהרון ברנשטיין: ברשותך אני אתייחס לשאלה כמשרד התמ"ת, למשרד החינוך יש לו הרבה מה לומר בנושא.
אהרון ברנשטיין: לנו יש שני כיוונים שבהם אנחנו קשורים לנושא ואנחנו רוצים לעשות מאמץ לחבר ביניהם.
אהרון ברנשטיין: האחד, אנחנו אמונים על מכלול הכלים הממשלתיים לגבי תעסוקה, לגבי תעשייה, לגבי מקומות עבודה, בין אם זה קשור לפיתוח אזורי התעשייה, בין אם זה קשור למיזמים של תעסוקה.
אהרון ברנשטיין: אני מאוד מצטרף להמלצות, גם של הדוח, לחיבור בין בתי ספר, בין המגמות לבין המשכיות של תעסוקה.
אהרון ברנשטיין: במשרד היום מתייחסים לגבי אותם בתי ספר ומגמות חדשות שאנחנו נפתח פלוס שינוי בבתי הספר הקיימים, אנחנו רוצים לחבר בין בתי הספר והמגמות – אני מדבר כרגע גם בהקשר של הבנות – לבין מקומות תעסוקה ומפעלים קיימים.
אהרון ברנשטיין: זה מהלך שאנחנו רוצים לחבר בין עם הרשות לפיתוח הנגב והגליל בין עם המחלקה לאזורי תעשייה שאמורים להקים גם במגזר הערבי לבתי ספר שמחוברים למפעלים או למקומות תעסוקה גדולים, אני מדבר גם על המקצועות המתקדמים - - -
חנין זועבי: מאוד כללי מה שאתה אומר עכשיו.
חנין זועבי: יש לכם יעדים קונקרטיים?
חנין זועבי: מה מהן תכניות העבודה שלכם, החל משנת 2012 עד 2014?
אהרון ברנשטיין: בתוך שלוש שנים משנת 2012, אנחנו מכפילים את מספר הבנות של המגזר הערבי, שתלמדנה מקצועות טכנולוגיים במסגרות שלנו - - -
חנין זועבי: מהן המגמות הקיימות כעת?
אהרון ברנשטיין: שינוי, הן בבתי הספר הקיימים והן בבתי הספר הנוספים.
מטאנס שחאדה: אלו בתי ספר?
חנין זועבי: אנחנו רוצים שתציג לנו את הפעולה של התמ"ת.
אהרון ברנשטיין: אנחנו נעביר זאת בצורה מסודרת.
חנין זועבי: מה זאת אומרת תעבירו?
חנין זועבי: אתה הגעת לכאן, כדי לענות לטענה הזאת.
חנין זועבי: אני אתן לך עוד שלוש דקות כדי שתענה.
חנין זועבי: בכל מה שאמרת הסכמת איתנו וזה טוב מאוד, כעת אנחנו רוצים לשמוע ממך מהי תכנית הפעולה של המשרד.
אהרון ברנשטיין: יפה.
אהרון ברנשטיין: במשרד בנינו תכנית חומש, שכוללת גם את אותה החלטת ממשלה.
אהרון ברנשטיין: תכנית שבה אנחנו הולכים להגדיל פי ארבע, בהקשר הזה, את מספר הבנות הערביות שהיום לומדות - - -
חנין זועבי: פי שתיים או פי ארבע?
חנין זועבי: לפני דקה אמרת פי שתיים.
אהרון ברנשטיין: אמרתי פי שתיים לתוספת בשנתיים שלוש הקרובות, שהממשלה הוסיפה על פי המלצות טרכטנברג, אנחנו מעצמנו הולכים להכפיל, בעצם אמורים כי זה תלוי תקציב, את המערכת הטכנולוגית ולכן שתיים כפול שתיים זה פי ארבע וזה מתוכנן תוך החמש השנים הקרובות, כאמור זה תלוי תקציב.
אהרון ברנשטיין: היום יש לנו כחמישה עשר בתי ספר במגזר הערבי כולו, שזה כולל את המגזר הדרוזי, המגזר הבדואי בנגב וכן הלאה, בתי ספר קיימים וחדשים.
אהרון ברנשטיין: להכפיל ולהוסיף מגמות מתקדמות: מחשבים, אלקטרוניקה, אבטחת איכות ומקצועות נוספים.
אהרון ברנשטיין: יש הרבה מגמות מסורתיות כמו מינהל, עיצוב שיער, מטפלות וכדומה, להמיר אותן למגמות מתקדמות יותר מותאמות למקום עבודה.
אהרון ברנשטיין: הכוונה היא, בכל אותם מקומות חדשים, לחבר בין בית ספר או מגמות מוגדרות לבין מפעל מוגדר, מפעל הוא מקום תעסוקה גדול שיכול להיות בית מלון, מקום תעסוקה אחר או מפעל, שנמצא באזור התעשייה או במקום בקרבת ישוב בית הספר.
אהרון ברנשטיין: למשל, אנחנו עומדים להקים אזור תעשייה גדול בנצרת על הר הקפיצה, כאשר הכוונה היא, להקים שם בית ספר חדיש ומתקדם.
ג'עפר פרח: אתה מתכוון לאזור התעשייה של סטף ורטהיימר?
ג'עפר פרח: זה לא אתם, עם כל הכבוד, זה כסף פרטי.
אהרון ברנשטיין: אנחנו לא מקימים תעשייה.
ג'עפר פרח: 20 מיליון דולר, כשאנחנו בקושי "מגרדים" תקציב לחמש שנים באזור באום אל פחם.
ג'עפר פרח: אתם מחזירים כסף ולא מנצלים כסף שיש לכם.
אהרון ברנשטיין: הבשורה הנקודתית שלי, לא משנה כרגע מי נותן את הכסף לאזור התעשייה, הוא שאנחנו מתכוונים לחבר בין התעשייה המתקדמת שתוקם במקום הזה או במקומות אחרים לבין בתי הספר, לבין המקצוע שהבנות או הבנים ילמדו וישתלבו באופן ישיר.
אהרון ברנשטיין: כאן יש גם יתרון, הרי אין כאן את הניתוק של שנתיים-שלוש של הליכה לצבא, כאן יש המשכיות של בוגרי תיכון טכנאים עם המשך השתלבות בתעסוקה.
אהרון ברנשטיין: הדבר האחרון מבחינת התכנית שלנו זו הנקודה שלדעתי חבר הכנסת מסעוד גנאים העלה וגם אתה העלאת אותה, הנקודה היא רק בנייה של כיתות לימוד, אנחנו עצמנו בנינו תכנית ובהחלט נזקק למשאבים נוספים, וגם במערכת החינוך הכוללת לעשות את זה, של יותר כיתות שכוללות סדנאות, מעבדות, ציוד – צריך להיות תקציב ייעודי לכך, זה לא רק כמה כיתות אתה בונה ויוצר עוד מאותו דבר, כפי שהעלה כאן המחקר, אלא צריך תקציב יתר, תקציב נוסף ייעודי בין של מפעל הפיס ובין של כל גורם תקציבי אחר שישקיע בסדנאות ומעבדות.
אהרון ברנשטיין: המגמות אמורות להיות עתירות בשעות של התנסות שהבוגרים ובוגרות יהיו מומחים באותו מקצוע בו הם יכולים להשתלב בעבודה.
אהרון ברנשטיין: זאת התכנית שלנו שהיא מפורטת לישובים - - -
קריאה: לבינוי הזה אין לכם כסף?
קריאה: זה כסף של מפעל הפיס.
הרון ברנשטיין: יש בינוי, אנחנו כעת בונים את התקצוב שלנו וחלק ממנו הוא של מפעל הפיס, כן.
חנין זועבי: ולאזורי התעשייה יש לכם תכנית בעניין.
אהרון ברנשטיין: יש תכנית של הקמת 20 אזורי תעשייה, הכוונה שלנו תלוית תקציב, להקים בעיקרון כי לא בכל מקום זה מתאים, בוודאי במגזר הערבי, הכוונה שבכל אחד מאזורי התעשייה שיקום להקים בית ספר שיהיה מחובר לתעשיות המתקדמות.
אהרון ברנשטיין: אני אומר לא במקרה ובמיוחד במגזר הערבי, כי בהשוואה וזה הוזכר, אומנם לא הוזכר משרד התמ"ת, אבל בהשוואה לבתי ספר במגזר היהודי בו יש יותר בתי ספר מחוברים לתעשייה, למלונות, לצבא זה דבר שחסר מאוד מגזר ואנחנו חושבים שחיבור כזה מאוד ישדרג את בתי הספר, את הבוגרים ואת השייכות של בתי הספר לתעשייה.
ג'עפר פרח: אני יכול לשאול אותך לגבי הנדסאים וטכנאים כי יש לכם למעלה 165 מיליון שקל בתקציב של הנדסאים וטכנאים.
ג'עפר פרח: כשאתה מדבר על 15 בתי ספר כמה בסך הכל יש מזה בתוך משרד התמ"מ, אני מבין שיש רק 15 בתי ספר באוכלוסייה הערבית, כמה יש בכלל בארץ?
ג'עפר פרח: ומתוך הנדסאים והטכנאים, כמה מתוך 165 מיליון שקל שאתם מקצים להנדסאים וטכנאים, כמה מתוך זה הולך להכשרת טכנאים והנדסאים ערבים?
אהרון ברנשטיין: לגבי ה- 15 בתי ספר שיש בהם בנות, יש 22 בתי ספר במגזר הערבי מתוך 60 בתי ספר, אבל הם 40% מתוך המערכת של בתי ספר התיכוניים המקצועיים, 40% מהתלמידים הם תלמידים מהמגזר הערבי, ממסעדה ירכא, פקיעין, קסרא סמייא, סכנין ובהמשך דליית אל-כרמל וכן הלאה.
אהרון ברנשטיין: לדעתי, מאוד חסרה השתתפות רשתות החינוך אורט, המכללה הארצית סכנין שהיא מאוד גדולה במגזר וגם אם זה "עמל".
אהרון ברנשטיין: אני מזכיר את הרשתות והרשויות המקומיות אם הוזכרו, כאן אנחנו מאוד מעודדים את זה, אבל חשוב שגם הרשתות וגם הרשויות המקומית וגם האגודות הציבוריות והגופים הציבוריים יעודדו את השינוי הזה.
אהרון ברנשטיין: אין לי מספרים מדויקים לגבי כמה סטודנטים ערבים לומדים במכללות כי יש לא מעט סטודנטים ערבים במכללות הכלליות ואני לא מכיר את הנתון המדויק.
אהרון ברנשטיין: כתשובה לגבי טכנאים שלנו, אנחנו בבתי הספר התיכוניים שלנו את ההמשכיות של טכנאים הנדסאים עושה המערכת של משרד החינוך של כיתות י"ג וי"ד.
אהרון ברנשטיין: יש כאן שיתוף פעולה מלא עם משרד החינוך שאנחנו מאוד מאמינים ומברכים עליו.
אהרון ברנשטיין: אני חושב שהכוונה גם של בנות ללימודי טכנאים שהיא מאוד חשובה וגם כפי המומלץ כאן בדוח, מאוד משמעותית וחשובה.
חנין זועבי: כעת לנציגי משרד החינוך, עבדאללה חטיב, בבקשה.
עבדאללה חטיב: גם ציון שבת, שהוא מנהל אגף בכיר כוח אדם בהוראה.
עבדאללה חטיב: אנחנו נתייחס בעיקר לדברים שהועלו פה.
עבדאללה חטיב: ראשית גברתי היושב ראש, חברי הכנסת והעמותות אנחנו מברכים על הדיון.
עבדאללה חטיב: אנחנו ערים למצוקה הקיימת היום ואנחנו פוגשים את מצוקת הנשים הערביות יום-יום במסדרוני משרד החינוך.
עבדאללה חטיב: אנחנו ערים לתופעה הזאת.
עבדאללה חטיב: אנחנו התחלנו בתכנית החל מבתי הספר התיכוניים כי עיקר הבעיה במגזר הערבי מתחילה בחוסר הכוונה למגמה המתאימה בבתי הספר התיכוניים וגם בחוסר הכוונה בבחירת מקצוע העתיד.
עבדאללה חטיב: לנו יש נתונים לגבי מספר תלמידים נושרים אחר כך כשהם מתקבלים לאקדמיה הישראלית.
ג'מאל זחאלקה: מהם הנתונים?
עבדאללה חטיב: 18% מהתלמידים נושרים בשנה הראשונה - - -
ג'מאל זחאלקה: מהסטודנטים?
עבדאללה חטיב: או שהם נושרים או מחליפים למקצוע עתיד.
עבדאללה חטיב: התחלתי ואמרתי, שאנחנו התחלנו בתכנית בבתי הספר התיכוניים, "תכנית לחיי קריירה והכוונה מקצועית" זו תכנית בשיתוף משרד ראש הממשלה, הרשות לפיתוח כלכלי עם איימן סייף.
עבדאללה חטיב: התחלנו באותה תכנית עם דב לאוטמן עם "קו משווה".
עבדאללה חטיב: לקראת שנת הלימודים הבאה בשנת תשע"ג ניקח 50 בתי ספר תיכוניים מהמגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: באותם 50 בתי ספר נפעיל את התכנית "חינוך לחיי קריירה והכוונה מקצועית" לתלמידי כיתות י"ב.
עבדאללה חטיב: במקביל לאותה תכנית המשרד יפעיל גם תכנית - - -
ג'מאל זחאלקה: אבל זה קוצץ.
ג'מאל זחאלקה: לא היה קיצוץ לפני כן?
עבדאללה חטיב: עכשיו גייסו לזה תקציב, אנחנו מדברים על תכנית ב- 50 בתי ספר.
עבדאללה חטיב: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה הקצנו במשרד תקציב ייעודי לתכנית הזאת.
עבדאללה חטיב: בנוסף לתקציב המיועד לתכנית הזו לכיתות י"ב, אנחנו גם החל בשנה הבאה במכרז החדש של תכנית החומש מכניסים במרכז את "החינוך לחיי קריירה" החל מכיתה ט' וכיתה י'.
עבדאללה חטיב: אנחנו מאמינים שבחירת מקצוע במסגרת בתי הספר התיכוניים תסייע מאוד לתלמיד בבחירת מקצוע העתיד וזה גם יאפשר ויעזור בנושא המוביליות החברתית של האוכלוסייה הערבית.
עבדאללה חטיב: אנחנו עדים לבעיה, שהפסיכומטרי מהווה מחסום עבור התלמידים מהמגזר הערבי.
עבדאללה חטיב: הקמנו 30 מרכזים לפסיכומטרי במגזר הערבי במימון מלא של משרד החינוך.
עבדאללה חטיב: דרך תכנית החומש הקמנו 30 מרכזים שממונו על ידי משרד החינוך.
עבדאללה חטיב: התלמידים שמגיעים למרכזים הם התלמידים הטובים שידם אינם משגת קורס פסיכומטרי.
עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שהעלות הממוצעת של כל פסיכומטרי איכותי וברמה הוא בין 3,500 ל- 4,000 שקל ולכן יש תקציב ייעודי לעניין זה.
עבדאללה חטיב: לעניין המגמות, אני רוצה לתת לכם את המספרים המדויקים לגבי המגמות.
עבדאללה חטיב: אני אישית לא נתקלתי בבעיה שמנהל בית ספר פנה אלינו למשרד והביא נתונים ואנחנו לא פתחנו באותו בית ספר מגמה שהיא מגמה טכנולוגית.
עבדאללה חטיב: אני רוצה לומר לכם לפי הנתונים שקיימים היום במערכת, במערכת החינוך בנוגע למגזר הערבי, אנחנו היום מדברים על כ- 41%-42% המשולבים במגמות שהן מגמות טכנולוגיות.
עבדאללה חטיב: אם אנחנו רוצים לעשות הבחנה בין בנים לבנות אני יוכל להגיד לכם ש- 43.8% בנים ו- 39.4% הן בנות המשולבות במסגרת המגמות שהן המגמות הטכנולוגיות בבתי ספר תיכוניים.
עבדאללה חטיב: אני רוצה להדגיש את הנקודה.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על רמות שונות של מגמות טכנולוגיות, אבל אם אנחנו מתייחסים בפרט לבנות, זה נתון מאוד חשוב, מגמות יוקרתיות כמו הנדסת תכנה, הנדסת אלקטרוניקה, ביו-טכנולוגיה, מדעי הטכנולוגיה, הנדסת מכונות – אלו מגמות שנחשבות כמגמות היוקרתיות מאוד במשרד.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על כך שכ- 7,580 תלמידות מהמגזר הערבי, כעת אני מדבר רק על בנות ולא על בנים כי הנתונים לגבי הבנים, כיתות י' – י"ב.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על כך, שמתוך הבנות 42% מהן לומדות במסגרות המגמות שהן המגמות היוקרתיות.
עבדאללה חטיב: יש לנו עוד מגמות שהן מגמות בינוניות ויש גם מגמות שהן מגמות שהן לא הייטק כמו ניהול עסקי, תיירות, מערכות בריאות, בנאות, תקשוב ודומות, אבל האחוז של הבנות הוא קטן.
עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על 6,482 בנות מתוך סך הבנות שלומדות במערכת.
עבדאללה חטיב: לגבי נושא התקצוב, המגמות הטכנולוגיות.
עבדאללה חטיב: אנחנו מפרסמים מדי שנה מסמך שמפרט את התקצוב למגמות בחינוך העל-יסודי במיוחד.
עבדאללה חטיב: כשאנחנו מעבירים את התקצוב לרשויות המקומיות ברמה הארצית, המשרד מעביר שכר לימוד, שכר הלימוד בנוי ממספר אלמנטים שחלק מהאלמנטים של שכר הלימוד הוא רמת שירות.
עבדאללה חטיב: אנחנו בכל שנה פונים למנהלי בתי הספר במגזר הערבי ומבקשים לומר לנו 'כמה לבורטנים יש לכם, כמה ספרנים יש לכם, כמה מעבדות יש לכם, כמה טכנאי מחשבים יש לכם' ועל סמך הדוח שממלא מנהל בית הספר נקבעת רמת השירות לאותו בית ספר.
עבדאללה חטיב: יתכן שאתה תראה שבית ספר במגזר הערבי מקבל 1,100 עבור תלמיד ובמגזר היהודי הוא יקבל 1,300 שקל מסיבה אחת – אני ער לתופעה הזאת כי חלק - - -
ג'מאל זחאלקה: זה להפלות פעמיים, אין לו את הלבורנט ואחר כך אין לו את הכסף.
עבדאללה חטיב: הבעיה היא לא שאין לו לבורנט, אלא, חלק מהרשויות המקומיות במגזר הערבי שנקלעו, לצערי הרב, למצב כלכלי קשה מאוד, אינן מרשות לעצמן למנות כל מיני בעלי תפקידים, שהמשכורת שלהם באה על חשבון משרד החינוך והם משתתפים באחוז מזערי.
ג'עפר פרח: זה 25% ו- 75% או 100%?
עבדאללה חטיב: אנחנו משתתפים ב- 100% משכר הלבורנט וגם משכר טכנאי המחשבים והספרנים והכל.
עבדאללה חטיב: אני רוצה לומר דבר נוסף וחשוב.
עבדאללה חטיב: שכר הלימוד נקבע לפי תלמיד, לפי מגמה ולפי מסלול והכל הם דברים שקופים.
עבדאללה חטיב: אין מצב שאנחנו נעשה הפליה בין תלמיד מהמגזר הערבי לבין תלמיד מהמגזר אחר, אם יש הבדל משמעותי הרי זה רק בנושא של רמת השירות שנקבעה במשרד לאותם בתי ספר.
מסעוד גנאים: יש לזה שם בעברית, זה נקרא "הפליה מבנית".
מסעוד גנאים: כלומר, אתה לא אומר "מחר אני הולך להפלות", אלא, אתה אומר "המבנה הוא כזה והוא מפלה".
עבדאללה חטיב: אני רוצה להציג כמה דברים חשובים.
עבדאללה חטיב: זה מה שנעשה במסגרת בתי הספר התיכוניים.
עבדאללה חטיב: אני אומר לכם את מדיניות המשרד, אני אישית והמשרד מוביל היום מדיניות נגד הקמת בתי ספר שהם בתי ספר 'מח"טים" – מרכז חינוך טכנולוגי.
עבדאללה חטיב: כל שנה אנחנו מאשרים בקשת בית ספר אחד או שניים.
עבדאללה חטיב: למה לא מרכז חינוך טכנולוגי?