GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אליהו ישי: כל הסחר למטרות שונות, עבדות, כפיה וכד', הוא דבר שאנחנו צריכים להיות ערים לו על מנת לבלום, אנחנו מזהים את המדינות ששם זה בהיקפים גדולים יותר, ומול אותן מדינות אנחנו פועלים בהתאם.
אליהו ישי: הייתי מבקש מאמנון שיאמר מספר מלים בענין ולאחריו אנשי המשרד ובסוף, בזמן שיישאר לי, אתייחס להמשך.
אמנון בן-עמי: איפה מדינת ישראל עומדת היום בעולם?
אמנון בן-עמי: היינו כמעט מן המובילים ביותר - - -
אורית זוארץ: מבחינת המיקום שלנו בדירוג, יש שלושה דירוגים ודירוג ביניים, ישראל היתה בדירוג השלישי, עלתה לדירוג השני עם הערת אזהרה והיום אנחנו נמצאים, כבר שש שנים בערך בדירוג השני, והערת אזהרה בדירוג השני אומרת שיש חשש לאיזשהן סנקציות ופגיעה בתקציב האמריקאי שמועבר מארצות הברית.
אורית זוארץ: חשוב לחדד שתקציב הסיוע האמריקאי לישראל בכל הסוגיות הביטחוניות והאחרות מותנה בטיפול בסחר בבני אדם וסחר בנשים ולכן, הדברים האלה שלובים וכרוכים ולהיות במקום השני לצידה של פקיסטן ומדינות עולם שלישי לא בדיוק מוסיף לנו כבוד עדיין.
אליהו ישי: למרות שיש ירידה עדיין זה לא מקום מכובד.
אליהו ישי: השאיפה היא אכן להגיע למקום הטוב ביותר דהיינו, שבישראל זה לא יהיה קיים לגמרי וגם אם זה קיים נדע להתמודד אתו נכון.
אליהו ישי: השילוב בין משרדי הממשלה וההנחיה של רשות האוכלוסין לפעול בתופעה שהיא מאד קשה וחריפה, הם דבר שנותן את אותותיו.
אליהו ישי: יחד עם זה אני חוזר, שהועדה ברשות שלך אורית עושה עבודה טובה מאד והדברים מתקדמים.
אליהו ישי: יחד עם שיתוף פעולה יוצא מן הכלל של המשרד עם משטרת ישראל ואני מאד מקווה שהמקום שאנחנו נמצאים בו, הגם שהוא לא הכי גרוע, בעיניי הוא גרוע ואנחנו צריכים להגיע למצב שפה זה לא יקרה.
אליהו ישי: זה הרבה מאד תלוי בנו.
אמנון בן-עמי: ברוח הדברים של השר, קודם כל בוקר טוב, אני שמח להיות פה, גבירתי יושבת הראש, חבר הכנסת אדוני השר, היינו פה לפני מספר חודשים לישיבה משותפת עם הפורום הזה.
אמנון בן-עמי: בחודשים מאז, רשות האוכלוסין וההגירה נרתמה לנושא כמו יתר משרדי הממשלה.
אמנון בן-עמי: אין ספק שאת הפעולה הממשלתית מובילה רחל גרשוני ממשרד המשפטים, מבחינתנו היא "עמוד האש" לנושא הזה.
אמנון בן-עמי: גם מנחה, גם מדריכה וגם ממריצה כשצריך אבל, אני נותן את הנושא הזה כדוגמה לעבודה ממשלתית טובה כי בסופו של דבר אומרים לנו: אתם נבחנים בתוצאות והתוצאות, כמו שאמר השר וכמו שאמרה יושבת הראש בהתחלה, הן תוצאות טובות יותר משנים קודמות.
אמנון בן-עמי: אנחנו לא נשקוט ולא נפסיק לפעול, עד שנמגר את התופעה לחלוטין וגם אם בשנה האחרונה ניתנו שש אשרת כאלו עדיין היעדים ברשות הם שהתופעה תמוגר לחלוטין.
אמנון בן-עמי: כדי לעשות את זה אנחנו ברשות עוסקים גם באכיפה, גם במניעה וגם בהגנה.
אמנון בן-עמי: יושבים אתי אנשים מן הרשות ולא סתם הבאנו אותם כדי למלא את האולם אלא שהם עוסקים בזה יומיום, כל היום ואני לא אומר את זה בהפרזה.
אמנון בן-עמי: גם מיכל יוספוף, שהיא מינוי שמינינו ברשות, איש מטה רלבנטי שמינינו לנושא זה, מתוך החשיבות של הנושא.
אמנון בן-עמי: לידה כמובן עורכת הדין אורלי שמואל דהאן ששתיהן יחד דואגות כל הזמן להיות בקשר עם כל הגופים הממשלתיים אבל מצד שני, לחזור אלינו ולפעול מול ראשי המינהלים ומולי, כדי לוודא הרשות עושה את מה שנדרש ממנה בנושא הזה.
אמנון בן-עמי: יושבים פה ראשי מינהלים מן החשובים ביותר ברשות, יוסי אדלשטיין, ראש מינהל אכיפה וזרים ואהרון ברזאני, ראש מינהל היתרים למעסיקים של זרים, שאלה המינהלים הרלבנטיים.
אמנון בן-עמי: מינהלים גדולים מאד שעברו גם התארגנות חדשה בשנה האחרונה כדי לעשות את כל האכיפה ולשפר את מה שבגיזרה שלנו.
אמנון בן-עמי: אפרט בהמשך אבל כמו שגבירתי ביקשה ניתן זמן לשאלות.
אורית זוארץ: תודה רבה לכם, גם על ההתגייסות וגם על שיתוף הפעולה שהוא לא ברור מאליו.
אורית זוארץ: יש הרבה ביקורת אבל כשצריך להגיד דברים טובים אני גם יודעת לומר אותם ואני חייבת לציין שמן היום שנכנסתי לתפקיד, פניתי אל השר וניסינו לעשות איזשהם חידוד ואבחנה בין כל חלקי המיקשה של מהגרי עבודה, של מסתננים, של מבקשי מקלט, של קרבנות סחר, והשר היה שם, היה מאד קשוב.
אורית זוארץ: גם הפעילות של הרשות עם הצוות המשרדי ראויה לציון, גם הצוות שמלווה את הועדה וגם הצוות שיושב בסהרונים.
אורית זוארץ: חייבים לציין גם את הצוות שנמצא בסהרונים ועושה עבודת קודש, ברגישות הראויה.
אורית זוארץ: ציינתם כאן את עורכת הדין גרשוני שעומדת בראש הצוות ומתאמת את הפעולות של כל משרדי הממשלה במשרד המשפטים ולצידה יושבים גורמים נוספים, גם מן המשרד לבטחון פנים, גם מן הרווחה, גם מן הסיוע המשפטי וגם מן הארגונים החברתיים.
אורית זוארץ: נאפשר לכם להתבטא ולהשמיע מהם הצרכים שעולים, מה חסר ואיפה השר יכול לסייע יותר.
אורית זוארץ: עורכת הדין גרשוני, האם את רוצה לפתוח?
רחל גרשוני: קודם כל רציתי לציין שבחלומות הכי ורדודים שלי לא ציפיתי למערך הכשרות כל כך ענֵף כמו שאנחנו עושים ברשות האוכלוסין וההגירה.
רחל גרשוני: זה מעברי הגבול, זה אכיפה ואפילו יחידת ה r.s.d., בכל החידות האלו אנחנו עושים הכשרות וזה מאד חושב כי כל היחידות האלו משמשות צומת זיהוי של סחר בבני אדם ועבודת כפיה.
רחל גרשוני: גם העובדה שיש מרכזת והיא נוטלת על עצמה לרכז את הנושא מאד מאד עוזרת כיון שאנחנו מקיימים ישיבות שוטפות בהן אפשר להעלות בעיות ולזכות בהקשבה.
רחל גרשוני: וגם ראש הרשות, אני מרגישה שיש האזנה.
רחל גרשוני: לא תמיד יש תמימות דעים שזה לגיטימי שלא תמיד יש תמימות דעים אבל יש אוזן קשבת וגם יש התייעצויות למשל, רק אתמול התקשר מפקח על עבודה בקשר לתיק שנסוב על אנשים מסרילנקה כדי להתייעץ וזה טוב, שיש ערוצים פתוחים בין כל הרשויות.
רחל גרשוני: גם הצוות של הסכמים בילטראליים, שבעצם נציגת הרשות, שושנה סטרוס, מובילה את ההסכמים הבילטראליים, גם את זה אני רואה כצומת מאד חשוב למניעת סחר בבני אדם כיוון שבהסכמים הבילטראליים האלה מיידעים את העובדים לפני שהם באים בקשר לזכויותיהם וחותרים נגד תשלום דמי תווך.
רחל גרשוני: כרגע אני לא רוצה להתרכז בדברים שהם במחלוקת.
רחל גרשוני: יש דברים שהם במחלוקת אבל אני מעדיפה להתייחס לזה בדרכים פנימיות ובכל אופן, ב"גדול", העבודה עם הרשות היא טובה.
אורית זוארץ: ויקה, מנהלת המקלט לנשים "מעגן".
ויקה גולדמן: מקלט גם לגברים.
ויקה גולדמן: משרד הרווחה מפעיל שני מקלטים, "מעגן" ו"אטלס".
ויקה גולדמן: אני אמשיך באותו הקו כפי שעשתה רחל, זה מקובל וזה נכון.
ויקה גולדמן: אנחנו זוכים לשיתוף פעולה יוצא מן הכלל בכל מה שקשור לפניות.
ויקה גולדמן: לא היתה שום פנייה שלא נענתה, מבחינתנו, מבחינת הסוגיות שקשורות לקרבנות סחר לצרכי זנות ולקרבנות סחר לעבדות.
ויקה גולדמן: לפעמים צצים דברים חדשים אבל למדנו תוך כדי תנועה להגמיש חלק מן הדרישות וכך זה צריך להיות כי אכן קרבנות סחר זכו להעדפה מיוחדת לאורך כל הדרך.
ויקה גולדמן: שוב, אני לא רוצה להיכנס למחלוקות, הנהגנו נוהל ביוזמתה של מיכל לעשות ישיבות על מקרים חריגים שצפים וזה משהו שהוא לא מובן מאליו.
ויקה גולדמן: אנחנו מעריכים את הנכונות שלהם להגיע, לשבת במקלט, לדבר עם הצוות ולדון בסוגיות שעולות מן השטח.
ויקה גולדמן: הלו"ז עמוס בטיפול בכמויות של אנשים ואני בטוחה שזה לא מובן מאליו.
ויקה גולדמן: אני רוצה לציין גם דרך עבודה מצויינת שיש לנו עם הסניף בפתח תקוה, של רשות האוכלוסין.
ויקה גולדמן: אנחנו זוכים גם ליחס טוב ובנינו מימשקי עבודה נהדרים.
ויקה גולדמן: הסוגיות במחלוקת הם סוגיה של מבקשי מקלט שאנו - - -
אורית זוארץ: אנחנו נשמח אם השר יתייחס לענין של קרבנות עינויים ואונס, שעברו אחזקה בתנאי כפיה במצרים אמנם אבל בסופו של דבר מגיעות לפתחנו ואנחנו צריכים לטפל בהן.
ריטה חייקין: תודה רבה.
ריטה חייקין: אנחנו עובדות במסגרת פרוייקט למאבק בזנות ובסחר בנשים.
ריטה חייקין: אמנון מכיר את הפעילות שלנו.
ריטה חייקין: כעקרון, אנחנו היום מטפלות ומאחר ואכן יש היום ירידה בסחר בנשים, אנחנו מטפלות בעיקר בהשלכות של סחר בנשים.
ריטה חייקין: זאת אומרת, עם נשים שלא עזבו את מדינת ישראל מכל מיני סיבות ובדרך כלל סיבות הומניטאריות או נשים שלא יכולות לעזוב מסיבות של חוסר מעמד, זאת אומרת, נשים מן השוליים, בדרך כלל, ולרוב גם מדרדרות לזנות.
ריטה חייקין: אני מודה לאורית זוארץ וגם לזהבה גלאון על חוק לקוחות מין ואני מקווה שנראה ירידה מאד משמעותית.
ריטה חייקין: הבעיה שאני תוהה אם להעלות כאן – ואני כאן כדי להעלות בעיות.
ריטה חייקין: אני מטעם הארגון ובדרך כלל כאן זה המקום שלנו.
ריטה חייקין: קודם כל אני רוצה להעלות את הדבר הבא, אנחנו מטפלים במהגות ומהגרות נמצאות כאן אז נושא כמו "כלות מאוקראינה", כמו שהבמאית הגדירה את הנושא, נשים שמגיעות לכאן כשהן נשואות לגבר ישראלי בעל אזרחות ישראלית ואז נשארות כאן מטעמים הומניטאריים בגלל נוהל אשה מוכה.
ריטה חייקין: במצבים האלה יש לנו הרבה בעיות ואני אשמח אם אוכל לשבת מול משרד הפנים כי זה לא רק בעיות אלא השאלות איך אפשר מצד אחד לעשות פיקוח יותר אינטנסיבי על אותם גברים שמביאים את הנשים לישראל ואחר כך נוקטים באלימות מאד קשה ומצד שני, אני גם לא רוצה לעבור את הגבול ולהגיד: בואו נסדיר את זה ואז נסדיר משהו בעייתי.
ריטה חייקין: יש מקום לכך כי "כלות מאוקראינה" הוא נושא שכבר מזמן דובר בארצות הברית כמו למשל הכלות בהזמנה, בארצות הברית כל הזמן מדברים על התופעה הזו.
ריטה חייקין: דבר נוסף וכאן אנחנו מתעכבות, אנחנו לא מקבלות תשובות הרבה זמן הן מן הועדה לטעמים הומניטריים והן מוועדות של ידועים בציבור כאשר מדובר בקרבנות סחר.
ריטה חייקין: העניינים מתעכבים ויש לנו נשים שממתינות לתשובות כבר שנה ואף שנה וחצי, ואני כל פעם מגיעה, ויש כאלה תשובות כמו למשל, יש כרגע מקרה שאנחנו עומדות כשכבר הגשנו בקשה לוועדת הסבות, כי אין לנו ברירה אחרת.
ריטה חייקין: האישה לא תוכל לעזוב את המדינה ומצד שני היא צריכה איזשהו מעמד.
אמנון בן-עמי: רק להבין, סליחה, אמרת שיש מקרים שממתינים לתשובה מן הועדה, כמה זמן?
ריטה חייקין: יש שתיים, האחת שנה והשניה שנה וחצי, אני יכולה לבדוק.
אורית זוארץ: אלה מקרים ספציפיים ושווה לבדוק את זה אחר כך.
אמנון בן-עמי: אנחנו יושבים בצורה סדורה ואני אגיד לכם באופן יותר דרמטי ורק שהשר לא יכעס עלי: אפילו כשנקבעת ישיבה והשר מזעיק אותי, אני מבקש ממנו לפטור אותי כדי לא לבטל את הישיבות האלו.
אמנון בן-עמי: בסוף שנת 2011 טרחנו לסרוק את כל התיקים שממתינים מעל שלושה חודשים, לא שנה, ולא היו כאלה.
אמנון בן-עמי: אוכל לקבל את זה.
אורית זוארץ: ברשותכם, לא כדאי להפוך את הדיון הזה לשיחה על שני מקרים.
אורית זוארץ: אני מניחה שגם המנכ"ל וגם צוות משרדו יוכלו להיפגש בצורה מסודרת ולפתור את הבעיה.
אורית זוארץ: רגע, רגע, חבר הכנסת, אני מסכמת, אם יש שני מקרים שממתינים פרק זמן שאינו סביר תיערך פגישה כדי לפתור את זה ברמה הנקודתית.
אורית זוארץ: נישאר ברמה העקרונית של השאלה איזה צרכים ואילו קשיים יש לארגונים ברמה של העבודה מול המשרד וכל בעיה נקודתית אני מניחה שאפשר יהיה לפתור.
ריטה חייקין: אלה בעצם הקשיים אבל אני חייבת לציין מפעם שעברה כשהיו מקרים, העליתי את הנקודה הזו, זוהי הועדה ולכאן אני מגיעה.
ריטה חייקין: אני מאד שמחה שמגיעים כי בסך הכל מדובר בחיים של נשים.
ריטה חייקין: אני רוצה להעביר את זכות הדיבור לחברותיי ורק אגיד מהם המקרים ותאמרו לי מול מי לעמוד.
ריטה חייקין: אני מעבירה כבר מחר.
אורית זוארץ: מנסיוננו עם תיקים ומקרים שנפלו בין הכסאות כמו קרבנות עבר, כבר בתחילת העבודה שלנו בוועדה ריכזנו את כל השמות, העברנו אותם בצורה מסודרת למיכל, קיבלנו תשובות על הכל.
אורית זוארץ: ריכזנו את הנתונים מן הארגונים ואם יש נתונים חדשים אין לנו שום בעיה להמשיך ולרכז את זה ולעבוד באופן ישיר מול מיכל.
אורית זוארץ: הטיפול של הצוות ושל מיכל היה מצוין במקרים האלה וקיבלנו מענה ברוב המקרים.
אמי סער: מוקד הסיוע לעובדים זרים הוא עמותה שפעלה רבות למיגור הסחר.
אמי סער: לצערי גם אני אצטרך להמשיך את התחילה ריטה ואציף מספר בעיות שיש לנו.
אמי סער: המוקד מטפל בשנה וחצי האחרונות בקרבנות שמגיעים מסיני, קרבנות במצב מאד קשה.
אמי סער: אנשים מגיעים עוד ועוד.
אמי סער: המקלט מלא בנשים שהן קרבנות סחר מסיני - - -
אורית זוארץ: על איזה מקלט את מדברת?
אמי סער: מקלט "מעגן".
אורית זוארץ: יש גם מקלט של האו"ם בדרום תל אביב.
אמי סער: יש מקלט של הארגון בתל אביב, שהתנאים בו קטסטרופליים, ממש קשים, נשים שמגיעות לשם רובן אריתריאיות אבל יש נשים שהן לא.
אמי סער: יש שם נשים וגבר אחד שנמצאים במקלט שנה וחצי, פנו וביקשו אשרות כדי שהם יוכלו לצאת מן המקלט ואין תשובה מן המשרד עדיין.
אמי סער: דברים שהם אולי בטיפול הסיוע המשפטי ואולי סיגלית תענה.
אמי סער: זה מקשה, אנחנו יודעים כמה קשה היום להכניס אנשים ובגלל שאין מקום במקלט מכניסים אנשים למקלט של A.R.D.C.
אמי סער: ונמצאות שם שמונה נשים בחדר אז יכול להיות שאם היו נותנים אשרות לאותם אנשים שהם לא אריתריאים כמו שהחוק מחייב אז היו מתפנים מספר מקומות.
אמי סער: כאשר האריתריאיות, מקבלות אשרה, הן מקבלות את אשרת 2א'5 המפורסמת, שכתוב בה: "אשרה זו אינה אשרת עבודה".
אמי סער: נכון שאין אכיפה על המעסיקים, אבל מנסיון יומיומי שלנו, אנשים מתקשים למצוא עבודה עם האשרה הזו.
אמי סער: האם לפחות לקרבנות אפשר לתת אשרה אחרת, אשרה מכובדת?
אמי סער: זו בקשה וזה משהו שאני מבקשת שתתייחסו אליו.
אמי סער: סוגייה נוספת, שלא קשורה לסחר בנשים דווקא, אלא שיש למשרד הפנים כל מיני אשרות עבודה שנותנים כדי להיכנס לארץ, אשרות עלומות שם, לדוגמה, יש אשרה לעבוד בימאות.
אמי סער: אנחנו נתקלים בשנה האחרונה מספר מקרים אצל אותו מעסיק באשדוד, שהביא לארץ אנשים עם אשרת ימאות, מעסיק אותם בתור דייגים בתנאים מחפירים ורק אתמול חילצנו סרי לנקי מאשדוד בסיוע יוצא מן הכלל של יחידת "סער" ורובי ואמרתי לרובי שכולם מקבלים ממני "כוכבים", הם חילצו תוך כמה שעות, נסעו לאשדוד, לקחו מישהו שהיו אמורים להטיס אותו מן הארץ, אחרי שהוא שילם 6,000 שקל כדי להגיע לפה, הוא עסק שלא כחוק בעבודה - - -
אורית זוארץ: אתם עושים עבודת קודש אבל יש ועדה שלמה שמטפלת בסוגיית העובדים הזרים וניצן הורוביץ עומד בראשה.
אורית זוארץ: חשוב להתמקד כאן באחזקה בתנאי עבדות ובסחר בבני אדם.
אמי סער: הם מוחזקים בתנאי עבדות ולכן אני מעלה את זה פה.
אמי סער: כשיש אשרות.
אמי סער: פנינו למשטרה ופנינו למשרד הפנים וביקשנו לאחד מאותם קרבנות אשרה עד שייבחן הענין אבל לא קיבלנו.
אורית זוארץ: האם הוא במקלט?
אמי סער: הוא לא במקלט.
אמי סער: אחד במקלט ואחד לא במקלט.
רחל גרשוני: אכן התחלנו לראות כמה וכמה מקרים של דייגים שמגיעים עם אשרת ימאים ומוחזקים בתנאים קשים מאד.
רחל גרשוני: אני מכנסת ישיבה ביום 4 במרץ עם כל משרדי הממשלה לרבות רשות האוכלוסין וההגירה, משרד התחבורה, משרד החקלאות, המשטרה והסיוע המשפטי כדי לדון בפרצות פיקוח שיוצרות אקלים נוח להתפתחות עבדות ועבודת כפייה אז הנושא הזה כן רלבנטי ואנחנו חוששים מדפוס חדש.
רובי קיים: באופן כללי, שיתוף הפעולה שלנו עם משרד הפנים הוא מעולה.
רובי קיים: הפניות נענות בזמן מאד מהיר.
רובי קיים: אנחנו יודעם שאנחנו "משגעים" אותם כל הזמן עם כל מיני מסמכים שאנחנו רוצים לקבל אבל אין ברירה, אנחנו חייבים לקבל נתונים על מבקשי מקלט כאלה ואחרים אבל ההיענות היא מדהימה.
רובי קיים: מה שכן, צריך לקחת בחשבון שהמקלטים מתמלאים.
רובי קיים: המסתננים שמגיעים לארץ לא אבל המקלטים של הקרבנות מתמלאים.
רובי קיים: מקלטי הנשים.
אורית זוארץ: כמה מקומות יש לנו במקלט לנשים?
ויקה גולדמן: שלושים וחמישה לנשים ושלושים וחמישה לגברים.
אורית זוארץ: יש גם ילדים?
ויקה גולדמן: המקלט לנשים מלא, קצת התפנה בסוף החודש.
ויקה גולדמן: אנחנו מקבלות נשים שממתינות כרגע לקליטה בסהרונים אבל לגבי השאלה כמה מקומות יש, יש לנו חמש עשרה נשים לאשרה מקרב מבקשי מקלט.
אורית זוארץ: כמה ממתינות?
אורית זוארץ: כמה פניות נעשות אליכם?
ויקה גולדמן: כמה שידוע לי כרגע יש שש נשים שממתינות.
ויקה גולדמן: רוב הנשם במקלט הן לא אריתריאיות אלא מזוהות כאתיופיות.
סיגלית זוהר: רציתי להציף מקרה פרטני שטיפלנו בו לאחרונה כי אמנם הוא מקרה פרטני אבל הוא משקף בעיה רחבה.
סיגלית זוהר: מקרה של בחורה מבנגלדש שהיגרה ללבנון כמהגרת עבודה חוקית, בלבנון עבדה בתנאי עבדות, בתנאים מחפירים ואחרי עשרה חודשים שבהם הועסקה בתנאי עבדות על ידי שתי משפחות היא נסה על נפשה, הגיע לגבול ישראל לבנון, חיילי צה"ל אספו אותה משם, הם התרשמו מן המצב הקשה ותיעדו אותו בדוח.
סיגלית זוהר: ציינו שאין לה דרכון והיא פירטה את כל התלונות שלה.
סיגלית זוהר: הם ערכו לה תחקיר, הגיעו למסקנה שהיא לא מסוכנת, העבירו אותה למתקן סהרונים למטרת הרחקה.
סיגלית זוהר: למרבה הצער למדינת ישראל אין קשרים דיפלומטיים עם בנגלדש ולכן היא הוחזקה שם במשך חודשיים במצב שלדעתנו הוא כליאת שווא.
סיגלית זוהר: נאלצנו להעניק סיוע בתביעת נזיקין נגד המדינה במקרה הזה ולמעשה, במשך חודשיים לא עשו לה שימוע, לא הביאו אותה בפני דיין, לא הוצא על שמה צו משמורת, ומשרד הפנים טען שהוא לא מטפל במקרה הזה, ושצה"ל שתפס אותה ירחיק אותה.
סיגלית זוהר: לי אישית לא כל כך ברור לי איך צה"ל אמור להרחיק אנשים ממדינת ישראל, אני יודעת שצה"ל תופס מדי יום עשרות אנשים בגבול מצרים ומנסה לטפל בהם בזמן שהם שוהים במתקני משמורת, רציתי לדבר אתכם על המקרה הזה, אשה שבמשך חודשיים הוחזקה במתקן משמורת, בלי צו משמורת, בלי צו הרחקה ובלי שימוע.
סיגלית זוהר: אלמלא שחררנו אותה למקלט היא עדיין היתה שוהה שם.
אורית זוארץ: האם שוחררה ל"מעגן"?
סיגלית זוהר: לא, היא שוחררה למקלט בעוספייה.
אליהו ישי: אענה על השאלות הפרטניות.
אליהו ישי: נמצאים פה, גם מנכ"ל הרשות וגם עובדי הרשות שלנו, שיתייחסו לכל שאלה ושאלה.
אליהו ישי: באופן כללי, ככל שהגבול הדרומי פתוח ואנחנו נמצאים בתהליך של בניית גדר ומתקני שהייה, ככל שמה הפירצה נשארת פתוחה אז התופעה תלך ותגדל.
אליהו ישי: אני מניח שהמקלטים הקיימים לא יספיקו, אני מקווה שבניית הגדר תושלם במהרה.
אליהו ישי: מדובר במספר זכיינים כדי לבנות את הגדר היום זה הוכפל לעשרות, על מנת שזה ייגמר מהר, כולל מתקן השהיה שגם זה עבר במועצה הארצית.
אליהו ישי: גם שם מאד חשוב שזה יעבור בתנאים טובים ויהיה מתקן ראוי ומכובד וזה כרוך כמובן בעלויות רבות.
אליהו ישי: מכל מקום, אנחנו מתייחסים לקרבנות של העבדות ועבודת כפיה ברגישות מאד גבוהה ורואים גם את התוצאות של ההתמודדות למרות התופעה של המסתננים שהולכת וגדלה, תופעת הסחר בבני אדם, אצלנו נמצאת במקום גבוה.
אליהו ישי: אמרתי, אני לא מסתפק כי צריך לצמצם את זה לאפס.
אליהו ישי: שיתוף פעולה בין משרד המשפטים ומשטרת ישראל עם רשות ההגירה עוזר ותורם רבות להתמודדות וגם העבודה שלך פה בוועדה.
אליהו ישי: מכל מקום, אנחנו קשובים עם הרבה רגישות לדברים האלה אבל צריך תמיד לחדד, שיש הבדל בין פליט לבין מסתנן.
אליהו ישי: כי לגבי מי שהוגדר כפליט לא היה אחד שהוגדר כפליט ולא חתמתי ואישרתי את המלצות הועדה.
אליהו ישי: קרי, בוועדות שדנים בהן מי פליט ומי לא, כשמגיעים למסקנה שאותו אדם הוא פליט לא היה מקרה שסירבתי לחתום כדי לתת לו מעמד לפי המלצת הועדה אבל כשוועדה ממליצה 'לא' אז יש אשור לוועדה לומר 'לא'.
אליהו ישי: ככלל, לא היתה המלצה לתת מעמד של פליט שלא אושרה ומכל מקום אני יכול לומר שהעבודה היא טובה ואני מקווה שנצמצם את התופעה יותר ויותר בשילוב של גורמים רבים וכמו שאמרתי, מדובר גם בגדר ומתקני שהייה אבל ככלל השילוב של משרדי הממשלה עם חילוקי הדעות שרחל מצביעה עליהם, שהם דבר טבעי שיש חילוקי דעות בין משרדי הממשלה, משרד המשפטים, משרד הפנים, משטרת ישראל, בטחון פנים, אולי גם משרד האוצר, יכול להיות אבל ככלל, מתייחסים לתופעה הזו ברגישות ראויה וגבוהה על מנת לצמצם ולמגר את התופעה.
אליהו ישי: אני רוצה להודות לך ולהודות לכולם ולהתנצל על שעליי לסיים.
רחל גרשוני: לפי מה שהבנתי פה השאלה היא לא לגבי פליטים אלא לגבי אנשים שהוגדרו או זוהו כקרבנות עבדות על אף שנפלו לעבדות מחוץ לגבולות המדינה ולגבי אשרות עבודה עבורם.
רחל גרשוני: אלו השאלות שעלו, לא לגבי פליטים.
רחל גרשוני: לפעמים אוכלוסיה פגיעה יכולה להיות או מבחינה כלכלית או קרבן לעבדות.
רחל גרשוני: מתעוררת השאלה לגבי מקרים שבמחנות הפליטים בסיני מחוץ לגבולות המדינה אבל הם זוהו על ידי משטרת ישראל כקרבנות אחזקה בתנאי עבדות ואז עולה שאלה מעניינת האם צריך גם להם להעניק אשרות עבודה.
רחל גרשוני: זו השאלה.
אורית זוארץ: זה עקרוני כי מדובר בדפוס חדש ומציאות חדשה שמדינת ישראל צריכה להתמודד אתה.
אורית זוארץ: אנחנו לא מכירים את זה לפני עשור, זה משהו שמועצם בעיקר בשלש השנים האחרונות.
אמנון בן עמי: ברשותכן, אני רוצה להמשיך מן הדברים שאמרה יושבת הראש.
אמנון בן עמי: זו סוגיה עקרונית ולכן ביקשתי כבר לפני שנה, צריכה להיות פה מדיניות ממשלתית לגבי הסוגיה הזו.
אמנון בן עמי: רשות האוכלוסין היא לא 'פלסטר' לבעיה כזו או אחרת ואשרות לא יכולות להוות 'פלסטר' לדבר שהופך להיות תופעה שהולכת וגדלה.
אמנון בן עמי: הרבה פעמים אומרים: אין מדיניות הגירה, אין מדיניות לממשלה אבל אני ביקשתי כבר לפני שנה ואולי יותר, לכנס ועדה ממשלתית שמורכבת מכל הגופים הרלבנטים כדי לקבל מדיניות ממשלתית.
אמנון בן עמי: אי אפשר לבוא לרשות האוכלוסין וההגירה ולומר: עכשיו יש לנו מצוקה פה ופה, בואו תנו אשרות.
אמנון בן עמי: אשרות הן לא 'פלסטר', אשרות ומתן מעמד הם לא 'פלסטר' לבעיה שהיא חדשה וצריך לגבש פה מדיניות ממשלתית.
אמנון בן עמי: לא לשכוח ולחדד שהסוגיה הזו מתרחשת במצרים ולא בישראל, הם פה, צריך להתייחס אליהם, זה נכון אבל לפני שתהיה מדיניות ממשלתית ואני מבין רחל שהגשת הצעה שמונחת אצל שר המשפטים אז אני מחכה.
אמנון בן עמי: חיכיתי שנה אז אני אחכה עוד קצת לדיון שיהיה בענין הזה.
אמנון בן עמי: ברגע שתהיה מדיניות ממשלתית אפעל בהתאם.
אמנון בן עמי: אני לא יכול להשתמש באשרות במקרים של: פה יש בעיה בוא תתן אשרות.
אמנון בן עמי: אני רוצה לעבוד מסודר
רחל גרשוני: זה היה לחידוד הבעיה, שהבעיה היא לא נסובה על פליטים.
אמנון בן-עמי: בוודאי שלא.
אמנון בן-עמי: אנחנו מדברים על המסתננים ואמרה גם יושבת הראש קודם שזו תופעה הולכת וגדלה, אנחנו היום עם 57,000 מסתננים.
אמנון בן-עמי: עד שיבנו את הגדר יכול להיות שנגיע למאה אלף, אין לי מושג.
אורית זוארץ: אני רוצה לחדד ולמקד.
אורית זוארץ: מתוך כלל הגורמים שנכנסים אל תוך מדינת ישראל מן הגבול המצרי ומסתננים – שזה תמיד מחזיר אותי לקונוטציה של הסתננויות במצרים של המחבלים שהגיעו לפקח, אבל במקרה הזה מדובר בקרבנות שמגיעים מאפריקה דרך מצרים אל תוך מדינת ישראל, חלקם מבקשים תעסוקה, חלקם ומבקשים מקלט לכן בתוך הקבוצה הגדולה הזו יש קבוצה – ואני לא יכולה לומר לגביה 'יותר מצומצמת' כי אחרי הביקור בסהרונים נחשפנו למציאת מאד קשה שמעל 95% מן המקרים או מן הנשים שמגיעות לפתחנו מוחזקות בתנאי עבדות וכפייה, הן נאנסות, הן מנוצלות מינית ומגיעות לפתחנו.
אורית זוארץ: לפני מספר שבועות התקיים כאן דיון עם סגן השר דני איילון על המחויבות שלנו כמדינה לאמנות הבינלאומיות שאנחנו חתומים עליהן.
אורית זוארץ: אני בהחלט מקבלת את הדברים שלךָ על כך שממשלת ישראל צריכה לקבוע מדיניות שתגדיר באופן מפורש כיצד מטפלים באותם קרבנות שעברו התעללות.
אורית זוארץ: נכון, לא בשטחנו והם קרבנות לעבירה שלא נעברה בתוך שטח מדינת ישראל אבל הם פה, כאן ואנחנו, על פי המאמנות האלו מחויבים לתת להם מענה ולטפל בהם.
אורית זוארץ: אי אפשר להיות רק חלק מן ה o.e.c.d.
אורית זוארץ: ולהגיד: אנחנו רוצים להיות חלק מן העולם הנאור והעולם המתקדם כלכלית אבל כשאנחנו צריכים לתת מענה הומניטרי אז לא.
אורית זוארץ: הרי האמנות האלו כרוכות זו בזו ומשולבות והמחוייבות שלנו היא מאד ברורה בתחום הזה.
אורית זוארץ: לכן אני מקבלת את ההערה שלך ואנחנו נפנה אל ראש הממשלה, נעביר אליו את המסר ונקרא לו לקבוע מדיניות מאד ברורה לכל מה שקשור לקרבנות העינויים ובעיקר כשמדובר בקרבנות שעוברות התעללות מינית, גם הקטינים וגם הנשים, שזו מציאות קטסטרופלית שמגיעה לפתחנו.
אורית זוארץ: אני חושבת שזו לא רק האחריות של משרד הפנים אבל למשרד הפנים יש מקום מאד משמעותי על הציר הזה.
אורית זוארץ: אמשיך ברשותכם, מן המקום שהפסקתי קודם.
אורית זוארץ: לגבי המקרים הפרטניים שעלו פה, אני מציע שתעבירו אותם לצוות שלנו ברשות, נשמח לבדוק כל מקרה פרטני, גם לגבי האישה מבנגלדש וגם אלו שריטה דיברה עליהן.
אורית זוארץ: יש פה את הצוות ולא הזכרתי קודם את שושנה שטראוס ואת רננה.
אורית זוארץ: תעבירו את המקרים הפרטניים ואני מבטיח שתשובות יהיו בהקדם.
אורית זוארץ: לגבי הפעילות של הרשות, אחדד מספר נקודות.
אורית זוארץ: אמרה קודם רחל גרשוני, אנחנו משקיעים המון בנושא הכשרות העובדים שלנו.
אורית זוארץ: כמו שאתם יודעים הרשות היא גוף די חדש, בן שנתיים ואולי קצת יותר, עם ארבעה מינהלים עיקריים: מינהל מעברי גבול, מינהל אכיפה וזרים, מינהל שרות למעסיקים ומינהל האוכלוסין.
אורית זוארץ: לכל ארבעת המינהלים האלה יש נגיעה בצורה זו או אחרת להתמודדות עלם התופעה הזו ולכל ראש מינהל ישנה מחוייבות אישית לעקוב ולעשות הכשרות לעובדים בנושאים שקשורים למניעת סחר.
אורית זוארץ: אנחנו עושים –כמו שנאמר– הכשרות לבקרי הגבול, אין ספק שזה צומת שהוא צומת חשוב מאד ואם תרצו אחר כך מיכל תוכל לפרט.
אורית זוארץ: כשאתה אומר "מעברי גבול", האם אתה מתכוון לנתב"ג?
אמנון בן-עמי: בכולם.
אמנון בן-עמי: יש עשרים ושלושה מעברים בינלאומיים שאנחנו אחראים עליהם, מעברי הגבול עברו אלינו ב-3 בינואר 2011 ממשטרת ישראל.
אמנון בן-עמי: עשרים ושלושה מעברי גבול יש לנו שם כ-700 בקרים, כולם עוברים הכשרות איך לנסות ולזהות מקרים שיש בהם חשש לסחר - - -
אורית זוארץ: האם גם המעבר לרשות הפלשתינאית?
אמנון בן עמי: מעברים פנימיים הם תחת משרד הבטחון.
אמנון בן עמי: כל אחד והמעברים שלו.
אורית זוארץ: ורצועת עזה?
אמנון בן עמי: ב"ארז" אנחנו נמצאים אבל זה משותף כמובן עם הצבא.
רחל גרשוני: אלנבי?
אמנון בן עמי: אלנבי היה אצלנו, נהר הירדן אצלנו, רבין, טאבה כמובן ואפילו ראש הנקרה.
אמנון בן עמי: במינהל האכיפה של יוסי, שיושב פה, עשינו בשנה האחרונה רה-ארגון, ארגון מחדש של המינהל.
אמנון בן עמי: כמו שאתם יודעים עברו אלינו יחידות מן התמ"ת וכו'.
אמנון בן עמי: לקחנו את כל הפקחים, פקחי האכיפה של יוסי שהם כ-130-150 במספר, כל הפקחים האלה עוברים עכשיו ונמצאים בתוך התהליך של הכשרה שמסמיך אותם לא רק לעשות אכיפה כנגד עובדים זרים, אלא גם כנגד המעסיקים שלהם והפקחים האלה, שנמצאים עכשיו בתוך המחזורים השונים של ההכשרה שלהם, בתוך ההכשרה, הם לומדים איך לנסות ולזהות מקרים כאלה, איך לוודא שהעובדים הזרים מקבלים את הזכויות שלהם, לדעת שהם לא מוחזקים בתנאי עבדות, ואם קודם היו לנו פקחים על עובדים זרים ומעט פקחים על המעסיקים אז היום אצל יוסי הפקחים כולם, כל ה- 130-150 יודעים לעשות גם וגם או יידעו במהלך ההכשרות.
אורית זוארץ: ואיך הם מחולקים לתחומי העיסוק?
אורית זוארץ: אנחנו מקבלים תלונות על תחום הסיעוד למשל, שיש שם קושי.
אמנון בן-עמי: תיכף יוסי יסביר לגבי זה אבל למעשה אנחנו מכשירים את האנשים לעבוד לא רק מול עובדים זרים אלא לא פחות – ואנחנו הצבנו את זה כיעד – מול מעסיקים.
אמנון בן-עמי: בנושא מינהל אוכלוסין, חידדנו את המודעות והעירנות בתוך לשכות מינהל האוכלוסין, במסגרת הבקשות לחיים משותפים, לראות אם יש שם חשד לניצול.
אמנון בן-עמי: במינהל שרות למעסיקים, המינהל של ברזאני, עשינו כבר שני ירידי תעסוקה לעובדים זרים, השלישי יהיה בחודש הבא.
אמנון בן-עמי: הסכמים בילטראליים, אמרה את זה רחל קודם, הסכמים בילטראליים, סליחה על הגרנדיוזיות - הם מהפיכה.
אמנון בן-עמי: באמצעות הסכמים בילטראליים מדינת ישראל, סוף כל סוף, תוכל לוודא שדמי התווך – כך אני מקווה, ימוגרו.
אמנון בן-עמי: שמדינות מולן אנחנו עובדים יהיו אחראיות על העובדים הזרים, על הדרך בה הם מגיעים לפה, איך הם נבחרים, איך הם מוכשרים שם וגם על השאלה איך הם חוזרים.
אמנון בן-עמי: אנחנו מרחיבים את הנושא של ההסכמים הבילטראליים, אני מניח שרובכם שומעים שלחלק מן הגורמים הפרטיים במשק הישראלי זה לא נוח, מעניין למה, אבל, אין ספק שזו דרך שתעזור לשמירת הזכויות של העובדים הזרים, יש לזה כתובת והיא הממשלות, קל יותר לעבוד מול ממשלה מאשר מול סקטורים אחרים ולדרוש ממנה דין וחשבון.
אמנון בן-עמי: עשינו כך, הסכם בילטראלי עם תאילנד, אנחנו כמעט לקראת הסכם עם רומניה, עם בולגריה עשינו, עם סרי לנקה, עם הפיליפינים אנחנו רוצים לקדם, ואני רוצה לומר משהו לנושא הסכמים בילטראליים, אנחנו רוצים להרחיב אותם לכמה שיותר מדינות ולא רוצים להיות תלויים בשום מדינה בשום ענף, בתנאי שאותן מדינות מקבלות את התנאים של מדינת ישראל.