GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציפי חוטובלי: קודם כל, כל הכבוד.
ציפי חוטובלי: כל מה שאתם עושים הוא יפה.
ציפי חוטובלי: אני רק רוצה להעיר הערה חשובה מבחינה גיאוגרפית.
ציפי חוטובלי: ברור לי שכנס כזה שנערך בבית ציוני אמריקה - - -
ציפי שינקמן: זה היה ארצי.
ציפי חוטובלי: כן, יש בו 4,000 איש.
ציפי חוטובלי: ברור לי שהוא כינס אנשים שמגיעים מכל הארץ, אבל באינטואיציה יש לי הרגשה שהכנס הזה כלל בעיקר אנשים מאזור המרכז והשרון.
ציפי חוטובלי: אם את שואלת אותי, האתגר הגדול שלכם הוא גם להגיע לאוכלוסיות פריפריה.
ציפי שינקמן: אני רוצה לעדכן אותך.
ציפי שינקמן: זה היה היריד הראשון שעשינו לאוכלוסייה המבוגרת.
ציפי שינקמן: אגב, הגיעו מכל הארץ, גם מהפריפריה.
ציפי שינקמן: יש לנו נתונים שמים.
ציפי שינקמן: גם אחרי היריד אנחנו עושים מעקב ויוצרים איתם קשר.
ציפי שינקמן: ב-27 למרץ יש אותו יריד בדימונה, והוא ייתן מענה לאנשי דימונה, ירוחם, ערד.
ציפי שינקמן: אנחנו הולכים לעשות כזה גם בעכו, ואנחנו הולכים לעשות את זה ברמה הארצית.
ציפי חוטובלי: יפה, תודה.
ציפי חוטובלי: מי גברתי?
זהבה ויזר: אני זהבה ויזר, אחות ארצית במשרד הרווחה.
זהבה ויזר: אני חייבת לציין למדריכות התעסוקה שלא כל האוכלוסייה המבוגרת היא אוכלוסייה חולה.
זהבה ויזר: אנחנו כן אוכפים את נושא ההשתלמות שלכן, וכן דורשים שתהיה השתלמות.
זהבה ויזר: נכון שיש בעיה במימון.
זהבה ויזר: אבל הראייה של המשרד שאני מייצגת היא להשאיר את הזקן בביתו.
זהבה ויזר: יש מרכזי יום, ויש את הדיורים המוגנים שבהם יש את הפעילויות במועדונים.
זהבה ויזר: אנחנו היינו מאוד שמחים לחבור למשרד התעסוקה, לתמ"ת, דווקא בהיבט הזה שיש לנו עוד מקצועות שאפשר אולי היה לחשוב עליהם מבחינה של ייעוד לאוכלוסייה מבוגרת, אם זה בהדרכה של מטפלות.
זהבה ויזר: היו קורסים שמשום מה הם גוועו לאט לאט.
זהבה ויזר: אנחנו רוצים את ההכשרה הזאת עם מדריכות תעסוקה ועם מדריכות חברתיות.
זהבה ויזר: יש הרבה מאוד תחומים שהיינו מאוד שמחים לשתף בהם פעולה ולהרחיב את המעגל ואת אפשרות התעסוקה.
זהבה ויזר: אנחנו מתעסקים באוכלוסייה שהיא אומנם אוכלוסייה מבוגרת, אבל היא תשושה ועצמאית.
זהבה ויזר: היא לא תמיד חולה.
ציפי חוטובלי: זה ברור, אף אחד לא טען.
זהבה ויזר: דיברו פה כל הזמן על משרד הבריאות, משרד הבריאות.
זהבה ויזר: צריך לעשות את השילוב של המקצוע שתהיה לו יריעה רחבה.
ציפי חוטובלי: לכן, אני באמת חושבת שהכתובת היא דווקא משרד התמ"ת.
ציפי חוטובלי: מיכל, שמעת את הדברים.
ציפי חוטובלי: גם את הדבר הפרטני יותר, אבל גם את הרעיונות של התמ"ת.
ציפי חוטובלי: לפני שאני מסכמת את הדיון הזה, אני אשמח אם יש לך הארה או הערה, דרך נוספת או איזושהי קריאת כיוון לבית המחוקקים מה אנחנו יכולים לעשות יותר.
מיכל דגן: אני חושבת שצריכה להיות התמקדות בשלושה מישורים.
מיכל דגן: התמקדות אחת היא מאבק באפליה.
מיכל דגן: זו אפליה קשה על רקע גיל, והיא מנוגדת לחוק.
מיכל דגן: צריך להגדיל את מספר הפקחים.
מיכל דגן: החקיקה היא מצוינת, האכיפה לא קיימת מספיק.
מיכל דגן: היא מאוד מאוד בולטת באפליה על רקע גיל יותר מאפליות אחרות, כי אפליה על רקע גיל אפילו עוד לא עברה את המסננת של הפוליטיקלי-קורקט.
מיכל דגן: מעסיקים באופן בוטה וגלוי אומרים שהם לא מעסיקים אנשים מבוגרים - זה מישור אחד.
ציפי חוטובלי: אולי דווקא צריך לחשוב על פרויקט שבו אישה מסוימת תתבע ותקבע תקדים, והתקדים הזה באמת יכול לעזור להרבה נשים אחרות.
ציפי חוטובלי: צריך איזשהו גב ציבורי של איזשהו תובע ציבורי שייקח על עצמו.
מאירה בסוק: יש פסיקה בנושא.
מיכל דגן: גם הנציבות לשוויון הזדמנויות יצאה בתביעות.
מיכל דגן: זה טיפה בים.
ציפי חוטובלי: זה אומר שהמסר לא הופנם.
מיכל דגן: הדבר השני, ואני אמשיך את מה שאמרה ציפי שינקמן אמרה, הכשרה, הכשרה, הכשרה, הכשרה.
מיכל דגן: לפתח תוכניות להכשרה, לפתח מודלים, תוכניות להכשרה שיכללו מקצועות שיהיו נגישים לנשים, שיכללו אלמנטים של סטאז' כי בלי זה את יכולה להיות המצטיינת של הקורס, אבל אם לא עבדת במקצוע קודם הסיכוי שלך להשתלב הוא נמוך.
מיכל דגן: כמו כן, להעלות מודעות אצל נשים בצורך בהכשרה.
מיכל דגן: זה כרוך בתקציבים.
מיכל דגן: במאמר מוסגר אני רוצה להגיד שבעשור האחרון היה קיצוץ של מעל 61% בתקציבי הכשרה מקצועית של האגף להכשרה מקצועית במשרד התמ"ת.
מיכל דגן: הקיצוץ הזה לא יכול להימשך, הוא צריך לשנות כיוון.
מיכל דגן: צריכה להיות הכשרה ייעודית לגילאים האלה, ולגילאים האלה של נשים.
מיכל דגן: הדבר השלישי, צריך לדאוג באמת לסביבת עבודה ידידותית לגיל כך שהיא תהיה מותאמת, שהיא תהיה סביבה לא מנצלת, שהיא תהיה סביבה שמתחשבת בצרכים הייחודיים לפעמים.
מיכל דגן: אני חושבת שהשילוב בין שלושת הדברים האלה: אכיפה, הכשרה בלב העניין ותעסוקה מכבדת הוא הפתרון.
ציפי חוטובלי: סיכום יפה.
ציפי חוטובלי: קודם כל, אני רוצה להודות לכל מי שהגיע לכאן, וגם לקבוצת הנשים שבאמת חשפה אותנו לעיסוק מקצוע חדש שלא הכרנו אותו מספיק.
ציפי חוטובלי: השגנו גם הישג בזה שתוכלו לקבל השתלמות עכשיו ולעבוד יד ביד עם משרד התמ"ת.
ציפי חוטובלי: תודה גם למיכל דגן שהביאה לנו את הנתונים המעמיקים.
ציפי חוטובלי: תודה לכל מי שתרם כאן את תרומתו בהערותיו המחכימות.
ציפי חוטובלי: אני אומר לכם מה אני לוקחת מהדיון הזה.
ציפי חוטובלי: בסופו של יום, זה נשמע לי משהו שהוא בעיקר נמצא תחת משרד התמ"ת.
ציפי חוטובלי: שר התמ"ת צריך להבין שיש כאן באמת פוטנציאל עצום שלא ממומש, הון אנושי שלא נעשה בו שימוש.
ציפי חוטובלי: לצערנו הרב, הוא גם גוזר עוני על אוכלוסייה שלמה.
ציפי חוטובלי: אני מנסה לחשוב אם אפשר לגבש את הדברים האלה גם לכדי חקיקה.
ציפי חוטובלי: לא תמיד הפתרונות נמצאים בחקיקה.
ציפי חוטובלי: ברמה המעשית אולי נגיש פנייה, מכתב מסודר, של הוועדה לשר התמ"ת בנושא הזה, ונראה איך אנחנו מתקדמים מול משרד התמ"ת כדי לראות מה אפשר לעשות באופן מעשי בסוגיה הזאת.
ציפי חוטובלי: שוב, אני מודה לכולם.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שתרמנו תרומה משמעותית לקידום הנושא הזה.
ציפי חוטובלי: אני פותחת את ישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה בנושא הצעת חוק התקשורת (בזק שידורים) (תיקון מס' 53) (שיחה למוקד חירום טלפוני לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית), התשע"ב-2012.
ציפי חוטובלי: אנחנו ממתינים לחבר הכנסת אורלי לוי, יוזמת החוק, היא תגיע בהמשך, אנחנו נתחיל.
ציפי חוטובלי: הגיעו לכאן כל הגורמים הרלוונטיים ולכן אני רוצה שנתחיל.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לסכם מה שהיה עד כה.
ציפי חוטובלי: למעשה, אחרי שהחוק עבר בקריאה ראשונה בכנסת אנחנו רוצים להכין אותו לקריאה שנייה ושלישית.
ציפי חוטובלי: מדובר בחוק נורא פשוט שמוזר שהוא לא הומצא עד הרגע שבו החליטה חברת הכנסת אורלי לוי בצדק להגיש אותו.
מיכל רוזין: הוא הומצא.
מיכל רוזין: היו מאבקים, אתם הצלחתם להעביר אותו.
ציפי חוטובלי: נכון, אני מסכימה.
ציפי חוטובלי: אני מתכוון שאני תוהה איך זה שהוא עוד לא היה בספר החוקים של מדינת ישראל.
ציפי חוטובלי: זאת הכוונה.
מיכל רוזין: מסכימה לחלוטין.
ציפי חוטובלי: החוק מאפשר לנפגעות תקיפה מינית קו פתוח, שאותה בחורה לא תצטרך לעשות חשבון של כמה זה עולה ומאיפה היא מתקשרת.
ציפי חוטובלי: פשוט, מכל מקום שהיא מתקשרת, אם זה סלולר, אם זה טלפון ציבורי, אם זה טלפון רגיל, שתהיה לה שיחת חינם, ממש כמו כל שירותי החירום האחרים.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שבישורת האחרונה נשארנו למעשה עם סוגיה אחת שלא הצלחנו עדיין למצוא לה פיתרון – הייתי אומרת בכתב, אבל כן יש לה פיתרון בפרוטוקול – שזו ההכרה בעלויות של חברות הסלולר לצורכי מס כתרומה של אותה חברה.
תמי סלע: חברות התקשורת בכלל.
ציפי חוטובלי: אוקיי, חברות התקשורת בכלל, גם בזק.
ציפי חוטובלי: זה נראה לי הדבר המרכזי שאנחנו מחכים לו, המסמך בכתב.
ציפי חוטובלי: היועצת המשפטית שלנו, תמי סלע, אומרת שזה לא מעכב כי יש בעצם התחייבות רשמית של אורגן של המדינה להעביר את זה, ולכן אין שום בעיה שאנחנו נקדם את החקיקה במקביל לקבלת המכתב.
ציפי חוטובלי: אולי תגידי את הדברים.
תמי סלע: שוחחתי עכשיו עם נציגת רשות המיסים שלא הגיעה, אבל היא גם אמרה שהמכתב לא הועבר פשוט מסיבות של זמן, לא בגלל שהם חזרו בהם מההתחייבות.
תמי סלע: מבחינתם זה שהם הצהירו לפרוטוקול זה דבר שמחייב אותם.
תמי סלע: הם לא נסוגים מהתחייבות הזו.
תמי סלע: כיוון שאמרתי לה שאנחנו רוצים להעביר את החוק ולדעת שהקצוות סגורים אז היא אמרה שבימים הקרובים הם יעבירו את המכתב, אבל לא היתה סיבה מיוחדת לזה שהמכתב לא הועבר.
תמי סלע: כן חשוב לנו לראות את המכתב הזה בקרוב מאוד.
תמי סלע: מבחינת ההתחייבות השלטונית, גם זה שהוצהר לפרוטוקול וזה נאמר על-ידי נציגים מוסמכים של רשות המיסים, זאת התחייבות.
ציפי חוטובלי: יפה, מצוין.
ציפי חוטובלי: אז בעצם כאן נשאר רק לשמוע אם יש למישהו הערות או דברים לתרום.
ציפי חוטובלי: מאחר והחוק יחסית חוק פשוט, הוא לא חוק מורכב, אני חושבת שיש סוגיה נוספת שאני רוצה כאן להעיר.
ציפי חוטובלי: כמי שמאמינה שהדרך להטמעת שינויים עוברת גם הרבה פעמים דרך פרסום ודרך קמפיינים, אני חושבת שלא יהיה מנוס מפנייה לשר התקשורת בעניין הזה שיקצה – לא מדובר בסכומים גדולים, אני מניחה שמדובר בכסף מאוד קטן לעומת התרומה המאוד משמעותית שתהיה – להפצת המידע הזה בקרב נשים, ילדים וכל אדם שהוא נפגע פוטנציאלי.
ציפי חוטובלי: הדבר הזה יעשה על-ידי הוועדה, אנחנו נשלח מכתב רשמי.
ציפי חוטובלי: כמובן, מתוקף היותי חברת ליכוד גם יהיה לי מאוד קל לפנות אל השר אישית.
ציפי חוטובלי: מתוקף הערכתי אל השר אני גם בטוחה שיהיה לו רצון אמיתי וכן לעזור.
ציפי חוטובלי: אני באמת מקווה שנצליח לגייס כסף לנושא.
תמי סלע: אני חושבת שכבר היו מהלכים.
תמי סלע: איגוד מרכזי סיוע פנה במהלך לשר התקשורת, אני חושבת שגם הרשות לקידום מעמד האישה מעורבת במהלך.
מיכל רוזין: ותומכת מאוד.
תמי סלע: רק רציתי לומר בכל זאת עוד שתי מילים על החוק עצמו, כי בעצם חוץ מעניין שיחת החינם הוא כולל הסדר שמתייחס לכך שפרטי השיחה, שדבר השיחה, לא יועבר לגורם כלשהו, אלא לפי חוק אחר או לפי צו של בית המשפט.
תמי סלע: כשאומרים חוק אחר זה כולל גם את חוק נתוני תקשורת שנותן מענה לסיטואציות של הצלת חיים או של סיכונים למיניהם, ששם באמת יש מנגנון שקצין משטרה יכול להעביר או לקבל מידע מחברות התקשורת.
תמי סלע: וכן, שהפירוט שהשיחה התקיימה לא יופיע בדפי המידע שמועברים אל המנוי.
תמי סלע: לא הכנסנו סעיף תחילה.
תמי סלע: בישיבה הקודמת, אני מזכירה, היתה בקשה לשלושה חודשים, יושבת-ראש הוועדה ציינה שחודש אחד בעצם יעבור עד ששוב נגיע לפה אז אפשר אולי להסתפק בחודשיים.
תמי סלע: על זה הבנתי שיש הערות לחלק מהגורמים.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לשמוע פשוט מהגורמים המקצועיים לגבי ההיערכות הטכנית.
ציפי חוטובלי: תראו, אני לא בקיאה בעניינים הטכניים, אני אשמח שזה יכנס לתוקף כמה שיותר מהר.
תמי סלע: גם למשרד התקשורת יש עוד איזושהי הערה.
נתי ביאלסטוק: אני אתחיל, ברשותך, בהתייחסות לאמירה האחרונה של יושבת-הראש בעניין הפרסום.
נתי ביאלסטוק: לצערי, תקציב משרד התקשורת אינו מאפשר קמפיין פרסומי בהקשר הזה.
נתי ביאלסטוק: יחד עם זאת, אנחנו נשמח מאוד לכסות את התיקון בחקיקה בהודעות לתקשורת כפי שאנחנו עושים מעת לעת, ולתת לזה את החשיפה המירבית שאנחנו יודעים לעשות בדרך הזאת.
ציפי חוטובלי: לא הבנתי עדיין מה הבעיה לתרום – לא מדובר בסכומים גדולים, מה הבעיה?
נתי ביאלסטוק: קודם כל, אני לא בטוח שמבחינת הכללים שחלים על תקציב ניהול המדינה אנחנו יכולים לעשות את זה, מצד אחד.
ציפי חוטובלי: זה לא ברור.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להגיד לך משהו בעניין הזה.
ציפי חוטובלי: בתור מי שאחראית על הרבה מאוד – לפקח כמובן, אני לא מחוללת רפורמות בכל התחומים, משרד התמ"ת, כחלק מהתפקיד שלו, הביטוח הלאומי, כחלק מהתפקיד שלו בקשר שלו מול הציבור, חייב ליידע אותו כשיש דברים חדשים שמתרחשים.
ציפי חוטובלי: אני מודה שכשמדובר בהורדת מחירי קישוריות או כל מיני דברים אחרים שנוגעים לכל אזרח ואזרח במדינת ישראל, מספיק ששר התקשורת מתראיין, נותן כמה כתבות וכל אזרח יודע שיש לו את ההטבה הזאת.
ציפי חוטובלי: כשמדובר בעניין שהוא לא נוגע לכל אזרח בישראל, כן יש צורך בקמפיין.
ציפי חוטובלי: ברור שצריך לבדוק את זה משפטית, אני רק אומרת: יש תקדימים בהרבה משרדי ממשלה שחלק מהתקצוב שלהם – לא מדובר בתקצוב גדול – מופנה לאפיק המאוד פשוט של להודיע לציבור.
ציפי חוטובלי: לא מדובר בפרסום שעולה הון תועפות למדינה.
ציפי חוטובלי: הרבה פעמים מדובר באנשים שבאים בהתנדבות, יש משרדי פרסום שמוכנים לעשות עבודה בהתנדבות, אבל בתוך המערך הזה – גם כמה שקלים שזה עולה – צריך את הגיבוי של המשרד.
נתי ביאלסטוק: גברתי אמרה שהיא תפנה לשר התקשורת, אנחנו נתייחס לפנייה כשהיא תגיע.
נתי ביאלסטוק: אני רק אומר מראש שיש מגבלות בניהול תקציב, אין לנו סעיף תקציבי לקמפיינים פרסומיים ואין לנו גם את המקורות מהתקציב הדל שלנו, שאנחנו לא מצליחים להתמודד אתו.
נתי ביאלסטוק: אמרתי, אנחנו נשמח מאוד לתת לכך כיסוי תקשורתי במסגרת ההודעות לעיתונות כשהחוק יעבור.
נתי ביאלסטוק: הדבר הבא שאני עומד להתייחס אליו הוא הצורך שלנו גם להיערך לתיקונים בחקיקה.
נתי ביאלסטוק: זה יכול להתקשר לנושא הזה משום שאנחנו נדרש, בעקבות החקיקה, לתקן מספר מסמכים, את תקנות התקשורת שנוגעות לתשלומים.
נתי ביאלסטוק: אנחנו נצטרך לתקן את רישיונות חברות התקשורת.
נתי ביאלסטוק: במסגרת תיקון רישיונות התקשורת אנחנו נשקול במסגרת התיקון לשים שם איזשהו מנגנון של יידוע מקבלי חשבונות הטלפון לפרוצדורות ולחיסיון, לצורך העניין, שניתן במסגרת התיקון הזה.
נתי ביאלסטוק: אנחנו צריכים גם לתקן את תוכנית המספור, זאת אומרת, לפטור את החברות מנושא קישור הגומלין של העברות הכספים ביניהן.
נתי ביאלסטוק: לכן אנחנו נרצה לקבל, לאחר שהחקיקה תעבור, תאריך תחולה כמה שיותר מאוחר על מנת שנוכל להיערך לזה.
נתי ביאלסטוק: בנוסף, בגלל שבהכנה לקריאה ראשונה הוגדר אותו מוקד שזכאי ליהנות מההסדר שהחוק הזה מכיל, הוגדר בצורה מאוד מאוד רחבה, אנחנו נרצה לערוך איזשהו תיקון בהגדרה ולהוסיף לחקיקה תקנות ששר התקשורת ושר הרווחה – אגב, הם יתייעצו ביניהם אם זה מקובל עליהם – יקבעו על מנת לזהות את אותם גופים שזכאים ליהנות מההסדר שהחוק הזה קבע.
ציפי חוטובלי: אני לא הבנתי מכל המלל באופן מעשי – אנחנו מדברים על לוחות זמנים.
ציפי חוטובלי: כמה זמן זה ייקח?
ציפי חוטובלי: אני דיברתי כאן על שלושה חודשים, כמה זמן, אתה מעריך, שייקח לכם להיערך?
נתי ביאלסטוק: שלושה חודשים זה המינימום, הייתי רוצה ארבעה חודשים.
ציפי חוטובלי: אנחנו לא נתקטנן על חודש, אני אומרת בכנות.
ציפי חוטובלי: אם אתה תגיד לי באופן אמיתי שיש כאן - - -
נתי ביאלסטוק: מאחר ומדובר בתקנות רבות שייתכן שחלקן צריכות גם לעבור בוועדות כנסת, אנחנו נכנסים לתקופה של פגרה, אז אני הייתי מבקש ארבעה חודשים.
עדי ויינברג: אני מסכימה עם נתי ממשרד התקשורת.
עדי ויינברג: גם מבחינת החברות יש המון היערכות.
עדי ויינברג: גם מהניסיון, כאשר דברים יורדים לשטח המון פעמים צפים דברים שלא צפו אותם מראש, ואני חושבת שהמינימום הוא שבאמת שנוכל לעמוד בחוק.
עדי ויינברג: אני אגיד ספציפית לגבי חברת מירס, אנחנו עכשיו מקימים רשת, עובדים סביב השעון וקצת יותר.
עדי ויינברג: לפחות ארבעה חודשים.
ציפי חוטובלי: אוקיי, אם מקובל עליכם ארבעה חודשים אני באמת חודש שאין סיבה בגלל חודש לא לאפשר לכם להיערך כמו שצריך.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שארבעה חודשים זה בסדר גמור.
תמי סלע: היתה פה הערה לגבי ההגדרה.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: לגבי ההגדרה.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: ההגדרה, כפי שהיא אושרה על-ידי הוועדה בהמשך לדיון האחרון, היא הגדרה רחבה.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: אנחנו מדברים על מוסד ציבור שנקבע לסעיף 46 לפקודת מס הכנסה שעיקר פעילותו סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: יש בהגדרה הזו שני אלמנטים, גם מוסד ציבור שנקבע לפי סעיף 46 לפקודת מס הכנסה וגם שעיקר פעילותו.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: אנחנו חושבים שנכון שיהיה ברור באופן ספציפי מי הגופים שיכנסו לתוך הקריטריונים האלה שנקבעו כאן על ידי הוועדה, ולכן נכון להכניס תוספת שתבהיר שהגופים כאמור ייקבעו בתקנות על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: אחרת אנחנו נהיה במצב דברים שבו – אם לא תהיה הגדרה כזאת ולא יהיה ברור מי אותם גופים – שבעלי הרישיון יצטרכו להכריע בעצמם מי זה גוף שעיר פעילותו סיוע לנפגעי ונפגעות.
עדי קאהן-גונן: לא, זה אפילו יותר מסובך מזה, מכיוון שבתוכנית המספור אנחנו ממילא נצטרך להכניס מספרים ספציפיים של מוקדים.
עדי קאהן-גונן: אנחנו נצטרך לשנות את תוכנית המספור באופן ספציפי לעניין כל מספור שזכאי להיות בחינם.
עדי קאהן-גונן: זאת אומרת שה-1202, 1203, יצטרכו להיות אצלנו בשינוי של תוכנית המספור.
ציפי חוטובלי: בואו נדבר בעברית.
ציפי חוטובלי: זה כמו שמחר בבוקר יקום מפכ"ל המשטרה ויגיד: סליחה, אני החלטתי ש-100 זה אמנם מספר קליט אבל הגיע הזמן לשנות את זה.
נתי ביאלסטוק: הוא לא יכול.
ציפי חוטובלי: אני אומרת: יש כאן מספר שהוא נצרב בתודעה הציבורית, אתם רוצים לשנות אותו?
עדי קאהן-גונן: לא, חס וחלילה.
ציפי חוטובלי: לא הבנתי מה את רוצה, סליחה.
עדי קאהן-גונן: רגע, אני אסביר את עצמי.
עדי קאהן-גונן: אני אומרת שפשוט ההגדרה היום היא רחבה וכוללת עוד מוקדים שאולי יקומו ויענו על שני הקריטריונים המצטברים, ולאותם ארגונים יכול להיות שיהיה מספר חירום אחר.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: כל מוקד כזה יצטרך לקבל מספר ספציפי מהמשרד.
תמי סלע: אני רוצה להציע אולי פיתרון, יכול להיות שזה מה שהתכוונתם.
ציפי חוטובלי: היה לנו על זה דיון בהכנה לקריאה ראשונה.
אורלי לוי אבקסיס: נכון והיה סיכום גם.
תמי סלע: נכון אבל אני מבינה את ההערה שאומרת שכרגע, לכאורה, מפנים פה לשיקול דעת של החברה שאמורה לדאוג לכך שהשיחה היא ללא תשלום, להחליט אם זה ארגון שכן נכנס להגדרה או לא נכנס להגדרה.
תמי סלע: וזה לא תקין.
תמי סלע: צריך להיות ברור למי הם נותנים שיחת חינם ולמי לא.
תמי סלע: מה שאפשר לעשות הוא להכניס כבר עכשיו בתוספת את המספרים שאנחנו יודעים שקיימים, והתוספת ניתנת לשינוי על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: אנחנו חושבים שעדיף תקנות.
אורלי לוי אבקסיס: לא, אבל תקנות יכולות לעכב את זה ויכולות באמת לשים מקלות בגלגלים.
אורלי לוי אבקסיס: מה גם שבקריאה הראשונה אנחנו די הגענו לנוסח מוסכם אבל אתם רוצים לפתוח את זה שוב, אני מבינה.
אורלי לוי אבקסיס: לכם תהיה את היד, זה אצלכם.
אורלי לוי אבקסיס: אצלכם בעצם קיים המנגנון איזה מספרים נוספים להכניס לתוך אותה קבוצה, לתוך אותו סעיף סל.
אורלי לוי אבקסיס: תמיד תוכלו להוסיף עוד.
אורלי לוי אבקסיס: בינתיים אנחנו נשאיר את זה ככה, עם האפשרות שלכם להוסיף שם מספרים נוספים שנכנסים.
אורלי לוי אבקסיס: כלומר, מתחת למסגרת של 1202 ו-1203, אתם תוכלו להחליט אם גופים נוספים נכנסים תחת אותה הגדרה.
תמי סלע: מה הבעיה עם ההצעה?
תמי סלע: אני אסביר את הרעיון שאני הצעתי כדי שהוא יהיה ברור.
אורלי לוי אבקסיס: וזה הוסכם בקריאה הראשונה.
תמי סלע: שבסוף ההגדרה "מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית" – כלומר, כרגע ההגדרה היא "מוסד ציבורי שנקבע לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה שעיקר פעילותו סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית".
תמי סלע: נקבע בתוספת - - -
נתי ביאלסטוק: אגב, פה הייתי מוסיף "באמצעות מוקד טלפוני".
ציפי חוטובלי: אני לא חושבת, אגב, שעיקר הסיוע שלהם הוא באמצעות מוקד.
ציפי חוטובלי: זה אחד מהדרכים שלהם.
מיכל רוזין: זה יסנן נכון את ההבדל בין מי שמפעיל מרכזי סיוע שמפעילים קווי חירום לבין ארגון שמחר יקום ויחליט שהוא נותן סיוע בבגדים לנפגעות.
מיכל רוזין: אני לא מזלזלת, הכול חשוב, אנחנו מדברים כרגע על הפעלת סיוע בקו חירום.
ציפי חוטובלי: אני מנסה לחשוב על מקומות אחרים אולי, מקומות כמו מקלטים, או מקומות של שיקום.
נתי ביאלסטוק: למשל, מקלט לנפגעי תקיפה מינית יכול להיכנס להגדרה הזאת משום שאולי הוא גוף ציבורי שהוגדר בחוק הזה ועיקר עיסוקו בטיפול בנפגעי תקיפה מינית, ואין הכוונה שהוא ייהנה משיחות חינם.
קרן בר יהודה: תמי, אולי "שמפעיל", ולא "שעיקר פעילותו מוקד טלפוני".
אורלי לוי אבקסיס: "שמפעיל מוקד", בלי "עיקר".
תמי סלע: לא, אבל אז זה לא אומר שהמוקד – טלפוניה היא עיקר פעילותו.
קרן בר יהודה: "שעיקר פעילותו נפגעות תקיפה מינית באמצעות מוקד טלפוני".
ציפי חוטובלי: רגע, בואו נראה איפה הבעיה.
ציפי חוטובלי: אני מבינה את ההצעה שלך, שהסיוע הוא בעיקר באמצעות טלפון, אבל מאחר ובכל מקרה מדובר במרכזיות – מיכל, אולי פשוט תסבירי לנו ברמה הטכנית.
ציפי חוטובלי: יש היום 11 מרכזי סיוע?
מיכל רוזין: רשמיים, מוכרים על ידי המדינה, כן.
ציפי חוטובלי: אוקיי, אז בתוך ה-11 האלה, כשאישה מתקשרת 1202, למי היא מגיעה?
ציפי חוטובלי: בואו נבין טכנית פשוט כדי שנראה איך זה עובד.
מיכל רוזין: יש שני קווים שהם קווים מקוצרים, 1202 שזה קו לנשים ו-1203 שזה קו לגברים.
מיכל רוזין: כיום החלוקה מאוד עתיקה ובעייתית כשלעצמה, מבזק של פעם.
מיכל רוזין: כלומר, אם אתה מתקשר באזור 02 אתה תגיע למרכז הסיוע בירושלים, אם אתה מתקשר 03 תגיע למרכז הסיוע בתל-אביב.
מיכל רוזין: היום, אתם יודעים, כבר בזק הוא לא השליט היחיד בשוק התקשורת ולכן אם יש כל מיני מרכזיות, 073 וכדומה, אז יש קצת בלבול לאן מגיעים.
מיכל רוזין: זה התחיל בקיבוצים, למשל, שעשו מרכזיות משותפות ואז הגיעו בכלל לאזור אחר בארץ, והיום אנחנו יודעים שגם בהרבה מקומות עבודה שיש בהם מרכזיות, יש קצת בלבול עם הדברים האלה.
מיכל רוזין: אנחנו לא פעם בתקשורת עם בזק והחברות הסלולריות על מנת לסדר את הנושא הזה.
מיכל רוזין: אבל החלוקה היא אזורית על פי החיוג.
מיכל רוזין: כלומר, מהאזור שאת מתקשרת את תגיעי למרכז סיוע שנמצא באזור שלך.
מיכל רוזין: החשיבות שלך כך היא שמעבר לזה שאנחנו באמת נותנות את הסיוע על הקו, אם אותה אישה רוצה המשך ליווי למשטרה, לבית חולים, לפרקליטות, הליך משפטי, אם היא רוצה לבוא לפגישת סיוע או לקבוצת סיוע, אז אוטומטית, ברגע שהיא מגיעה לטלפון שהוא באזור המגורים שלה, זה יקל על המשך הטיפול.
ציפי חוטובלי: מיכל, יש לי שאלה: יש מרכז סיוע לנשים דתיות, למשל, אז כשמתקשרים 1202, עושים העברה למרכז הסיוע?
מיכל רוזין: אז ככה, 1202 באזור ירושלים יגיע למרכז הסיוע בירושלים.
מיכל רוזין: לכן לקו בנצרת – שהוא חופף עם חיפה מבחינת בזק כמובן – ולקו של דתיות, יש מספר ספציפי להם.
מיכל רוזין: כך גם לקו גברים דתיים שיושבים בירושלים.
ציפי חוטובלי: אנחנו רוצים הרי שהמספרים האלה גם יהיו חינם.
מיכל רוזין: כל המספרים האלה ייכנסו, ולכן כל מי שיתקשר לקווים האלה יגיע כמובן למקום הנכון וזו תהיה אותה עלות שיחה כמו ל-1202 או 1203 לגברים.
ציפי חוטובלי: בואו נשאל את היועץ הבכיר למנכ"ל, מה בעצם החשש שלך?
ציפי חוטובלי: איזה סוג של מקומות אתם רואה לנגד עיניך שינצלו את החוק?
נתי ביאלסטוק: אני לא אומר שינצלו.
נתי ביאלסטוק: אני אומר שאם לא תהיה הגדרה מספיק ברורה ורשימה לצורך העניין סגורה – לא סגורה כי תמיד יהיה אפשר להוסיף בצורה ברורה על פי שיקול דעת של גורם שיכול להבין בדבר הזה – אני פשוט לא יודע להגיד למי זה יחול ולמי לא.
נתי ביאלסטוק: כלומר, אם יפנה אלי גורם שיטען שהוא מוקד לנפגעי תקיפה מינית בעדה הדרוזית, למה שאני אכניס אותו לתוכנית המספור?
נתי ביאלסטוק: מי אני, כמשרד התקשורת, שיכול לקבוע אם הוא זכאי או לא זכאי.
נתי ביאלסטוק: לכן, אנחנו מציעים שהמוקד הזה יירשם בתקנות שייקבעו במשותף על-ידי שר הרווחה ושר התקשורת.
ציפי חוטובלי: לא, אני גם מתנגדת לתקנות, אני חושבת שתוספת.
תמי סלע: מה הבעיה עם ההצעה של תוספת?
נתי ביאלסטוק: אני אגיד מה הבעיה להוסיף.
נתי ביאלסטוק: קודם כל, מדובר במשאב מאוד מאוד מוגבל, מספרים מקוצרים.
אורלי לוי אבקסיס: אבל היום גם ככה מישהו הכיר באותם מרכזים, מישהו נתן להם את המספר הספציפי הזה.
אורלי לוי אבקסיס: כלומר, הם נכנסו תחת איזושהי הגדרה.
נתי ביאלסטוק: לא, אנחנו צריכים לתת את המספר, אין להם מספר.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לפנות כאן רגע למיכל כי זה כן, לדעתי, איך זה שמתארגן כל הפרויקט הזה של מרכזי הסיוע.
ציפי חוטובלי: בכוונה שאלתי על הנישות של המגזרים.
ציפי חוטובלי: למה אני שואלת את זה?
ציפי חוטובלי: במיוחד שיש כרגע הצעת חוק – אני רוצה להגיד במקביל – של גפני, אם אני לא טועה, שרוצה להפוך את כל מוקדי החירום ל-911 ישראלי.
ציפי חוטובלי: ממש.
ציפי חוטובלי: אפילו עם המספר 911.
נתי ביאלסטוק: אנחנו נרוץ עם 122 אבל בסדר.
ציפי חוטובלי: לא משנה אבל העיקרון הוא מובן, שאזרח לא יתחיל לחשוב: עכשיו פרצה שריפה, עכשיו אני צריך משטרה.
ציפי חוטובלי: יש מספר מוקד חירום ואז מפנים אותו לגורם הרלוונטי.
ציפי חוטובלי: במובנים רבים, בעיני, מרכזי הסיוע צריכים לפעול באותו עיקרון.
ציפי חוטובלי: זאת אומרת, יש מספר גנרי שהמספר הזה מתאים לנשים, לגברים, לילדים.
ציפי חוטובלי: אם תרצו, 1202 זה מספר שאני חושבת שאנשים מתחילים כבר להכיר אותו.
ציפי חוטובלי: המספר הזה צריך להינתן.
ציפי חוטובלי: כל מי שמגיע למוקדנית, היא צריכה להעביר אותו לאיזשהו גורם מטפל שהוא יותר ספציפי, אבל בעצם אתם אומרים לשלוט על כל הגורמים שרוצים לעזור.
ציפי חוטובלי: זה לא פיראטי.
ציפי חוטובלי: זה לא שמחר בבוקר קם כל בן-אדם ומחליט שהוא מרכז סיוע.
ציפי חוטובלי: בסופו של יום אתם עוברים איזשהו תהליך של הכרה עם המקומות האלה.
מיכל רוזין: בואו נעשה הפרדה.
מיכל רוזין: יש הפרדה ויש פה חשיבות באמת שגם יש שיתוף של שני השרים, הרווחה והתקשורת.
מיכל רוזין: מרכזי סיוע מוגדרים בחוק על יד כך שמי מקבל תמיכה ומי לא מקבל תמיכה מהמדינה, או לפחות יש איזו הגדרת קריטריונים לגבי מה זה מרכז סיוע המפעיל קו חירום.
מיכל רוזין: מדובר על קו חירום הפועל 7 ימים בשבוע, 24 שעות ביממה, יש הגדרה מאוד מאוד ברורה.
מיכל רוזין: זה נכון שמחר יכולה לקום קבוצה אחרת של אנשים ולומר: אנחנו מקימים קו חירום.
מיכל רוזין: דרך אגב, זה לא אוטומטית שהם יוכרו כמרכז סיוע ויזכו לתמיכה של המדינה.
מיכל רוזין: השאלה היא מה אתם רוצים להכניס בחוק.
מיכל רוזין: האם מחר, בעדה הדרוזית למשל, מחליטים להקים קו סיוע, קו חירום, אנחנו נגיד: לא, אתם לא יכולים להיות בתוך הקו.
מיכל רוזין: יכול להיות שצריך לקבוע אולי איזה זמן, שהוא מפעיל כבר קו לפחות בשנתיים האחרונות.
מיכל רוזין: צריך לחשוב על משהו כזה.
נתי ביאלסטוק: אני אסביר מאיפה באה הבעיה, כנראה לא הובנו.
מיכל רוזין: שנייה, אני רק אומר שגם בנושא התמיכות לא כל אחד יכול לבוא היום ולהגיד: אני מקים מרכז סיוע ומעכשיו תתמכו בי.
מיכל רוזין: הוא צריך להראות פעילות אחורה שהוא אכן עובד בצורה רציפה.
מיכל רוזין: אני רק אגיד על העניין של מספר אחד, יש עם זה די בעיה כי כל הרעיון עם סיוע הוא שכשאת מרימה את הטלפון, עונה לך מתנדבת או מתנדב שיכול לדבר אתך ולתת את הסיוע הטוב ביותר.
מיכל רוזין: ברגע שעונה סוג של מוקדנית ומתחילה להעביר אותך לפה, לשם, את אוטומטית נסגרת ואת לא תתקשרי שוב או בכלל לא תדברי.
מיכל רוזין: יש חשיבות לכך שאישה דתייה מתקשרת ועונים לה בשפה שלה, בצורת ההתבטאות שלה.
מיכל רוזין: אותו דבר גבר דתי.
מיכל רוזין: אנחנו למדנו את זה אחרי הרבה שנים.
מיכל רוזין: למשל גבר שמתקשר ועונה לו אישה או אישה שפתאום יענה לה גבר.
ציפי חוטובלי: בואי נלך למשהו קרוב.
ציפי חוטובלי: יש לנו עולים במדינת ישראל, אמהרית ורוסית אלו צריכות להיות שפות שבהן עונים במוקדים שמיועדים לעולים.
מיכל רוזין: לצערנו אין לנו קו ייחודי רק לזה, לצערנו, אבל כן יש לנו מענה בחלק מהמרכזים באמהרית וברוסית.
מיכל רוזין: ובהחלט, אם מישהי מתקשרת ואומרת: קשה לי לדבר אני רוצה לדבר בשפה שלי אז היא תועבר.
מיכל רוזין: כמו שאם מישהי מחיפה תתקשר ותגיד: אני בחורה דתייה, ישר יגידו לה: תראי, יש מרכז לדתיות, יש קו ישיר, את רוצה להתקשר או שאת רוצה להמשיך לדבר אתנו?
מיכל רוזין: גם גבר, דרך אגב, שמתקשר ל-1202, יכולים להגיד לו: תראה, יש קו לגברים אם אתה מעדיף.
מיכל רוזין: יכול להיות שהוא יעדיף להמשיך לדבר עם מתנדבת אישה ויכול להיות שהוא יעדיף את הקו של הגברים.
מיכל רוזין: אבל בהחלט יש יתרון לכך שקודם כל אוטומטית יענו, לפחות בדברים שזיהינו שהם משמעותית תרבותית, יענו בשפה שלהם, בצורת ההתבטאות שלהם, ולא שתענה מוקדנית ותגיד: אה, את מדברת ערבית?
מיכל רוזין: רגע, אני אעביר אותך לקו בנצרת.
מיכל רוזין: זה קצת יבטל את האינטימיות ואת המקום הכול כך אנונימי וחשוב עד שהאישה כבר מרימה את הטלפון.
ציפי חוטובלי: אני אגיד לך רק מה הבעיה.
ציפי חוטובלי: אני מסכימה עם כל מילה שאמרת אני רק אומרת שחלק מהתהליך הוא גם שיהיה מספר נגיש.
ציפי חוטובלי: שכל אישה שחלילה עברה איזושהי טראומה כזו או אחרת בתחום הזה, שתוכל ישר להתקשר, שהיא לא מחפשת עכשיו חברה שמכירה.