GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון בן-עמי: ובתוך התנאים האלה – ותגיד לכם רחל, יש שמירה על זכויות של העובדים, על דמי התווך ושאר הדברים שדיברנו עליהם.
אמנון בן-עמי: אמרה את זה יושבת הראש בתחילת דבריה, "זכותון" לעובדים זרים מפורסם באתר האינטרנט שלנו, החל מהיום גם בשפה האנגלית ותוך שבועות בודדים בשפות נוספות.
אמנון בן-עמי: בעברית הוא כבר מפורסם קודם, עשינו לו שיפוצים, באנגלית הוא מפורסם מהיום באתר שלנו ובשפות נוספות - כמו שאמרתי, בהמשך הדרך.
אורית זוארץ: ומה עם מי שאין לה גישה לאינטרנט, במקרה הזה של זכות עובדים, אנחנו מדברים על עובדות שנמצאות בבית, מבודדות?
אמנון בן עמי: אנחנו מפיצים, כמו שאנחנו מפיצים גם בפעולות אכיפה אנחנו מפיצים את החומרים שלנו במיגון דרכים מאד רחב.
אמנון בן עמי: אף פעם לא רק באינטרנט, אנחנו מפיצים הרבה פעמים חוזרים באמצעות אירועים כמו למשל, היריד שדיברתי עליו, עשינו אותו יחד עם ארגוני זכויות, אנחנו מפיצים חומרים בעזרת ארגוני הזכויות ונאמר כבר קודם, לא תמיד אנחנו תמימי דעים אבל אנחנו חסידים של עבודה משותפת, משותפת, עם ארגונים ועם משרדים אחרים.
אמנון בן עמי: אלו הפעולות שאנחנו עושים בנושא מניעה.
אמנון בן עמי: בנושא אכיפה, שוב, במעברי הגבול, אין ספק שזו נקודה קריטית, דיברתי על מינהל אכיפה ועל הארגון מחדש.
אמנון בן עמי: לגבי תיקי חקירה, יש גידול בתיקי חקירה, של קנסות ושל גבייה, גידול מ- 2010 ל- 2011, למרות שהיינו בשנה ראשונה של התארגנות וזה מציב לנו יעד הרבה יותר גבוה ל-2012.
אורית זוארץ: האם נשללו היתרים לאלה שהפרו זכויות?
אורית זוארץ: שהעסיקו בתנאי עבדות?
אמנון בן עמי: מר ברזאני יספר על אכיפה מינהלית לגבי שימועים ועל העבודה של העובדת הסוציאלית רננה שמסתובבת ומציפה את הבעיות.
אמנון בן עמי: זה בנושא אכיפה.
אמנון בן עמי: בנושא הגנה, אמרתי כבר קודם, אנחנו נותנים, במינהל האוכלוסין, רשיון עבודה 'ב1' לקרבנות סחר בתקופת חקירה, ושנת שיקום.
אמנון בן עמי: אני רוצה להדגיש, שנת שיקום לא תלוי בבמתן עדות וזה ראוי שייאמר.
אמנון בן עמי: דובר קודם על הועדה הבינמשרדית.
אמנון בן עמי: אני יושב ראש הועדה הבינמשרדית, יושבים בה נציגי ממשלה שונים, ממשרדים שונים, עבודה ממשלתית ראויה לציון.
אמנון בן עמי: בדרך כלל בתקשורת אנחנו מופיעים כציידי אדם ופה זה לא רק במקרה של סחר בנשים.
אמנון בן עמי: זו ועדה שמעניקה מעמד מטעמים הומניטאריים - עשרות בחודש, עשרות בחודש.
אמנון בן עמי: זה כמובן לא שווה news אבל, אין ספק - - -
אורית זוארץ: זה שווה, כיוון שאם אתה נותן סקירה ומציין שבמהלך שנת 2011 ניתנו מאה, מאה וחמישים, מאתים - - -
אמנון בן עמי: אז אני רוצה לומר שבמהלך 2011 ניתנו הרבה יותר מזה אשרות למקרים הומניטאריים מכל הקשת שמלווה חיים של מישהו זר במדינת ישראל.
אמנון בן עמי: אלה יכולים להיות טעמים משפחתיים וטעמים בריאותיים וטעמים של כאלה ש"סוחבים אתם עבר" כמו שנאמר, כל הטעמים האלה, אנחנו מתכנסים בצורה קבועה, כמו שריטה אמרה קודם, אנחנו מתכנסים בצורה קבועה לדיון במקרים קשים.
אמנון בן עמי: לוקח לא מעט זמן לבדוק אותם אבל הועדה ההומניטארית הממשלתית הזו היא ברשות ורק במקרה היא בראשותי, היא מייצגת.
אמנון בן עמי: משרד הרווחה יושב שם, משרד הבריאות יושב שם, משטרת ישראל יושבת שם, "נתיב" יושב שם, ואנחנו מקיימים דיון לגבי כל תיק ותיק ונותנים לא מעט כולל בנושא המדובר, כולל בעקבות פנייה של רחל וכו', ורק בתקופה האחרונה אישרנו שני מקרים שהם חריגים מן הנהלים הרגילים לאור הבקשות.
אמנון בן עמי: זוהי התמצית בנושא הזה.
נסים זאב: קודם כל אני רוצה להודות על הישיבה הזו, היא חשובה מאד.
נסים זאב: אני שמח שיש כמעט קונצנזוס שהמשרד עושה פה מעל ומעבר, בשיתוף פעולה ולגבי כל הביקורת פה ושם ברמת הפרט, תמיד יהיה ברמת הפרט מישהו שלא קיבל מענה, לפעמים יוצא שמקרה כזה או אחר, נזרק בין הכסאות כי אולי זה שייך יותר לצה"ל או למשרד אחר וכך הוא לא מקבל מענה אבל זה לא אומר שאין קשב ואין רצון לפתור בעיות ואני שמח לשמוע שהמשרד הזה באמת עושה מעל ומעבר.
נסים זאב: אבל, צריך לזכור, שמדינת ישראל לא יכולה להרשות לעצמה להיות "קבלן" של קרבנות כי ברגע שאותם קרבנות ישמעו שמדינת ישראל קולטת בהמונים או יבואו בהמוניהם הנה, חד משמעית, אני אומר לך, - - -
אורית זוארץ: כאילו שלמדינת ישראל כל יהודי עולם לא רצו לפה, עבדו קשה כדי לעלות.
נסים זאב: לא, לא, את טועה.
נסים זאב: קחי את חמשים ושבעה אלפי הפליטים או המסתננים, איך שתקראי להם, למעלה מ-50% עברו התעללויות, למעלה, זאת אומרת, לפי האינדיקציה הזו לפחות 40,000 צריך לכאורה כבר לפתוח בפניהם את השערים בלי שאלות.
נסים זאב: אם היו קרבנות שיצאו מאריתריאה והגיעו דרך סודן או דרך מצרים, כל אחד מן המדינה שלו, אנחנו צריכים לקלוט אותם לפי אותן אמות מידה ואותם קריטריונים שאנחנו מציבים לעצמנו.
נסים זאב: אגיע גם לעצה.
נסים זאב: מדינת ישראל כבר החליטה לעצור, לסגור, אבל, אני רוצה לומר, שהסגירה ההרמטית לא תהיה כי אנחנו רואים, עם כל הרצון לרוץ ולסגור את השערים, עדיין יש אלפים שבאים מדי חודש, ואני לא בטוח שלא ימצאו את הפרצות פה ושם ואז אולי ממצרים יהיו פחות וזה יצטמצם במידה ניכרת אבל עדיין יש לנו את גבול ירדן ואני אומר לך, כבר מדברים על גבולות מכיוונים אחרים שעוד עלולים לבוא מהם למדינת ישראל ואנחנו נמצא את עצמנו עם אותו מספר.
נסים זאב: לכן, אנחנו צריכים להיות קודם כל גם רחמנים לעצמנו ולראות את המדינה, כפי שאני שמעתי מן המנכ"ל בן עמי שאומר שלעשרות מקרים בחודש אנחנו מתייחסים בצורה הומניטארית, נותנים מענה ותשובות וזה דבר יפה מאד, וזה שתמיד – כפי שאמרתי, שבשוליים יהיו כאלה שלא יקבלו מענה, זה דבר שצריך להעלות אותו על השולחן מול האחראים הרלבנטים.
נסים זאב: הדוגמה של בנגלדש שאת הזכרת, היא לא דוגמה שמקרינה על המדיניות או לכלל כפי שניסית להציג את זה.
סיגלית זהר: זו מדיניות.
סיגלית זהר: אז אני אציג את זה שוב.
נסים זאב: לא, זה לא נכון בכלל, זה מקרה חריג, - - -
אורית זוארץ: תקשיבו ואם יהיו הערות אני אאפשר.
נסים זאב: סליחה, אני אומר לך, לפי איך שאני מבין את זה, זה מקרה חריג אסור שתהיה פה אוירה שהיא אוירה של הכלל או חוסר התייחסות - - -
סיגלית זהר: אני חייבת להבהיר, העמדה של משרד הפנים היתה שבאופן גורף, שמי שמגיע מגבול לבנון הוא לא מטפל בו, באופן גורף.
סיגלית זהר: "ברמת הכלל, כניסה מגבול לבנון לא בטיפולנו".
נסים זאב: כי צה"ל נמצא שם.
נסים זאב: לסיום, שמעתי שיש כל כך הרבה שיתוף פעולה פורה בין משרד הפנים והרשות אל מול אותם ארגונים ובכל זאת עלינו לשאול את עצמנו איך בכל זאת מצליחים אותם סוחרים בבני אדם, אותם סרסורים, לייבא כמויות כל כך אדירות כאלו, כנראה שהם חכמים קצת יותר, זאת אומרת, הם מספיק חכמים לדעת איך להביא עת הקרבנות בצורה כזו בתיחכומים כאלה שלמרות שאנחנו יודעים את כל צורת המעברים וכל צורת ההעברות, בפרט הנושא של הבדואים אם זה בדרום, איך שהשבטים עובדים שם - - -
אורית זוארץ: אתה מדבר על הרשתות שעובדות מאפריקה דרך מצרים לתוך ישראל.
נסים זאב: הגרעין הוא פה במדינת ישראל, הוא בתוך הגבול שלנו, הוא נמצא אצל הבדואים אצלנו ושיתוף הפעולה עם אותם שבטים הוא ידוע ואני לא יודע אם נוכל להצליח אבל, אנחנו חייבים להעביר מסר חד משמעי, כי אסור שבסוף אנחנו נהיה הקרבן לאותם קרבנות.
אורית זוארץ: אכן צריך לשמור על האיזון הזכויות שלנו כמדינה ומצד שני לתת מענה לקרבנות.
אורית זוארץ: זה משהו שלא צריך לשכוח.
מיכל יוספוף: אני רוצה להתייחס למספר דברים שאמר המנכ"ל שלנו.
מיכל יוספוף: לגבי מינהל מעברי גבול, כמו שאמר המנכ"ל האחריות של המינהל עברה ב-3 בינואר שנה שעברה, במהלך כל השנה אנחנו מעבירים ריענונים לבקרים, למרות שהם עברו את ההכשרות לגבי הסחר, שישימו לב, שיהיו לפניהם אורות אדומים אם מגיעים במסווה של תיירים קרבנות סחר וראייה לכך, לפני כחודשיים היה מקרה בגשר אלנבי, לדוגמה, הגיעו לשם ארבעה אנשים מגוואטמלה, מירדן, הבקר ראה שהן מפוחדות והן התחילו לבכות תוך כדי שהוא התחיל לתשאל אותן, ואז לקחנו אותן לבדיקה במה שאצלנו נקרא קו אחורי ולא הקו של הבקר כדי לראות מה הסיפור שלהן והתברר בדיעבד, אחרי שהמשטרה נכנסה לסיפור, שלא מדובר כלל בקרבנות אבל טיפלנו בהן כמו שצריך.
מיכל יוספוף: במעברים יודעים.
מיכל יוספוף: יש לנו מעברים יבשתיים, ימיים ואוויריים ובכל המעברים האלה הבקרים עברו הכשרה.
מיכל יוספוף: אשים דגש על הנושא של מינהל האוכלוסין.
מיכל יוספוף: מינהל האוכלוסין מהווה צומת חשוב בנושא של הגשת הבקשה.
מיכל יוספוף: שברגע שאנחנו מגישים את הבקשה, לפני שהזר נמצא בארץ, אנחנו דורשים מן הלשכה שתבדוק האם יש כאן סממנים של סחר, כמו שדיברה ריטה על "נתיב הכלות מאוקראינה", אם יש לאותו בן הזוג הישראלי עבר פלילי בנושא הסחר המקרה מועבר אלינו למטה לבדיקה מעמיקה יותר כדי לבדוק אם אין כאן ענין של ניצול של הזה כדי להעביר לכאן נשים ולנצל אותן מינית בארץ.
מיכל יוספוף: אנחנו מטפלים בנושאים קרוב לשנתיים שלש - - -
אורית זוארץ: האם היו לכם הרבה מקרים כאלה של נשים שהובאו בכסות של בת זוג ונוצלו כאן מינית?
מיכל יוספוף: בהתחלה ראינו עלייה וככל שנכנסנו אל הנישה הזו ראינו שמשנה לשנה מספר המקרים יורד.
אורלי שמואל דהן: גם אם היה עבר פלילי ולאו דווקא סחר אבל ראינו שיש אופי עברייני והאישה באה מארץ מוצא שגם לגביה יש לנו חשש, ברגע שמסרבים לבקשה ולא ערערים ולא מגישים וראינו ירידה במספר הבקשות האלו אז הבנו שאנחנו בעצם כן נלחמים בתופעה.
אורית זוארץ: כלומר, היתה כאן פירצה שניסו לנצל אותה כנשים או בנות זול מחו"ל על מנת לנצל אותן מינית.
מיכל יוספוף: ניסינו לחשוב שני צעדים קדימה כי אם אנחנו מכירים את התופעה אז הם ינסו, כמו שאם סגרנו דלת אז הם יפרצו דרך החלון.
מיכל יוספוף: ניסינו לחשוב שני צעדים קדימה והצלחנו.
מיכל יוספוף: יש עדיין את האחיות והלשכות יודעות להעביר את זה אלינו במידה ויש חשד.
דוברת: גם בקשות של נשים שכבר נמצאות פה, עקב הסכמי הפטור מאשרות – שאנחנו כמשרד גם התארגנו באופן מקצועי לענין, אז מאחר ויש כבר פטור מאשרות והן מגיעות לפה כתיירות, כשמוגשת בקשה לאישה שנמצאת כאן עדיין בוחנים את זה יותר לעומק וייתכן שחלק מן הדברים שריטה התייחסה אליהם כבקשות שטרם קיבלו מענה, יכול להיות שהן נכנסות אל המסגרת של בקשות בעייתיות שלגביהן אנחנו לא יכולים להוציא סירוב ויכול להיות שאין עדיין מספיק חומר כדי לבחון אבל אנחנו מעדיפים לעכב את הדברים ולמנוע קשר מן הסוג הזה.
ריטה חייקין: אם אנחנו נכתוב או נמליץ, הרי יש מקרים, ואני חוששת שבגלל שהיא היתה קרבן סחר אתם חושדים בבן הזוג שלה.
ריטה חייקין: ואני יודעת, אני מכירה את בן הזוג כי הם באים אליי אז אם תהיה המלצה שלי, זאת אומרת שאנחנו מעורבות במקרה - - -
אורית זוארץ: מציעה שתעשו פגישה יותר ממוקדת, תעלו את כל הבעיות האלו ואני מניחה שאפשר יהיה לפתור את הבעיות האלו.
אורית זוארץ: אם לא אז נחזור לכאן.
ריטה חייקין: כשהיא מזכירה את שמי אני יודעת שמיד אני חושפת את האישה לבעיות נוספות.
אורית זוארץ: אנחנו לא ניכנס למקום הזה, משרד הפנים, גם כשריכזנו את הנתונים מנציגות הארגונים והעברנו אותם בצורה מסודרת, לא התייחסנו נקודתית לתיקון כזה או אחר אלא למקרה - - -
ריטה חייקין: כשאישה לא חושפת את העבר שלה ואז פתאום היא מעלה את השם שלי אז מיד הם חושדים.
מיכל יוספוף: העבר של האישה בבקשות האלו הוא לא רלבנטי.
מיכל יוספוף: העבר של בן הזוג הישראלי הוא יותר רלבנטי כדי שלא יהיה מצב שהוא ינצל אותה למטרות שלו במסווה של קשר זוגי.
מיכל יוספוף: כל בקשה שיש תעבירו אלי והיא תטופל.
אורית זוארץ: המקרה שעורכת הדין זוהר העלתה, טיפול בקרבנות שמגיעות מגבול לבנון - - -
מיכל יוספוף: יש.
אורית זוארץ: או.
אורית זוארץ: קיי.
אורלי שמואל דהן: קודם כל אני גם רוצה להודות על שיתוף הפעולה שיש, גם עם משרדי הממשלה וגם עם הארגונים.
אורלי שמואל דהן: תודה רבה גם לוועדה ואני חייבת להדגיש שאנחנו מקבלים גיבוי מלא מן המנכ"ל שלנו אמנון בן עמי, כל דבר שאנחנו צריכים לאשר מולו, בתחום הזה הוא הבהיר במספר פורומים של עובדי המינהל הבכירים ביותר שהתחום הזה נמצא בעדיפות עליונה.
אורלי שמואל דהן: אנחנו פתוחים לשיתוף פעולה מאד משמעותי כי כולם שותפים לעשייה וכולנו שותפים לרצון למצוא פתרונות.
אורלי שמואל דהן: לכל אחד יש את האינטרס של המשרד שלו ומדובר באיזון אינטרסים אבל אנחנו יושבים גם עם הסיוע המשפטי וגם עם המקלט, וישבנו על מקרים כמו מקרה ספציפי שעבר החלטה השבוע, שאמנון בראש הועדה הבינמשרדית אישר מעמד לאישה למשך שנה, וגם היה מקרה בעבר שניתן א'5 מעמד ארעי בישראל וזה הוזכר בדוח מחלקת המדינה האמריקאי וזה בעקבות כך שאנחנו מנסים לשבת ולמצוא פתרונות גם אם אשה לא נכנסת לנוהל או לשנת שיקום ואנחנו כן מוודאים שניתן פתרון.
אורלי שמואל דהן: יש לנו ילד חולה שאושפז ואנחנו מנסים לתת פתרון.
אורלי שמואל דהן: גם קרבנות מן העבר, אמנם חשוב לנו איזשהו קשר לסחר אבל גם במידה ואישה נסחרה לפני המון שנים ויש הוכחה לכך שבעקבות של השנים האחרונות היה לה קשר עם בן זוג אלים או שהיתה איזושהי שרשרת שמצביעה על כך שלא היה ניתוק מן הסחר, לא נשלול את הבקשה רק בגלל שהסחר היה לפני המון שנים.
אורלי שמואל דהן: אנחנו רגישים את זה, אני ומיכל עובדות בשיתוף פעולה מול שאר המינהלים עם הדרג הבכיר במטה, יש לנו מודעות אנחנו מעבירות הכשרות ומנסות כמה שיותר להתקדם.
אורלי שמואל דהן: שיתוף הפעולה הזה מוכיח בסופו של דבר שאנחנו מצליחים.
אורלי שמואל דהן: תודה רבה לכולם.
אורית זוארץ: הצטרפה אלינו ורד סוויד, ראש הרשות לקידום מעמד האישה, שותפה גם לפעילות שלנו בנושא.
יולי יואל אדלשטיין: כפי ששמעתם מן המנכ"ל עוד בפגישה לפני שנה בוועדה אצלְךְ נתנו לנושא הזה עדיפות עליונה בתוך הרשות.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו חושבים שזה תחום מאד מורכב, תחום מאד מורכב ואנחנו נוכל להתמודד אתו רק על ידי הגברת המודעות של העובדים שלנו לנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: לכן אנחנו עוסקים רבות בתחום הזה ומנסים להטמיע את המודעות הזו בקרב העובדים, להיות רגישים ועירניים לכל הנעשה בתחום הזה.
יולי יואל אדלשטיין: נעשית עבודה טובה מאד בענין הזה, נעשות המון הכשרות בענין הזה והעובדים מתחילים להפנים את זה.
יולי יואל אדלשטיין: אני אומר במפורש, אני עוסק בזה באופן אישי והיו לנו שיחות עם רחל, זה תחום שלא מכירים אותו, גם הזיהוי הוא בעייתי.
יולי יואל אדלשטיין: אפשר לדבר על זה פה אבל הזיהוי הוא בעייתי והרבה פעמים הוא מאד בעייתי ולכן, אנחנו עושים המון פעולות הכשרה לאנשים שלנו על מנת שיגיעו למקצועיות כזו שיוכלו לזהות או לפחות להרים את הדגל, יכול להיות שזה יהיה לא נכון או כן נכון אבל לפחות ירימו את הדגל, כדי שיהיה עוד מישהו שיבדוק את זה.
יולי יואל אדלשטיין: נעשות המון פעולות בענין הזה, גם בסהרונים ואֲת ביקרת לסהרונים, עשינו מהפך שם, פשוט מהפך והעובדים שם מטפלים בהם ברגישות מרבית, בכל המסתננים ומדובר בכמויות.
יולי יואל אדלשטיין: אתם רואים כל חודש, אלפיים, שלושת אלפים מסתננים וזה לא פשוט לטפל בזה ואנשים יושבים שם בדבקות במשימה לטפל באוכלוסיה הזו.
יולי יואל אדלשטיין: השינוי הארגוני שאנחנו מנהלים עכשיו, צוותי הפקחים שיגיעו היום אל המעסיקים יקבלו בצורה רוחבית, בכל העבירות, גם של השהייה, גם של ההעסקה, גם אם יש עושק, הם יהיו בעלי מקצוע שיראו את התמונה בצורה כוללת ולא כפי שעבדנו עד היום שכל אחד עשה חלק מן התהליך - - -
אורית זוארץ: אותו פקח, כפי שנאמר כאן על ידי המנכ"ל, מוכשר לעשות את עבודת הפיקוח, גם על זכויות האדם וגם על השאלה האם אותו עובד מוחזק בתנאי כפיה או עבדות, כמו גם על המעסיק.
אורית זוארץ: אין פה שני פקחים כמו שהיה בזמנו עם התמ"ת.
יולי יואל אדלשטיין: עשינו שילוב כוחות.
אהרון ברזני: התמ"ת עדיין מפקח על כל הנושא של יחסי עבודה.
יולי יואל אדלשטיין: תמ"ת זה משהו אחר, אנחנו מדברים על פקחים שלנו, גם אצלנו, היחידה שעברה מן התמ"ת, כמו שיושבת הראש אמרה - - -
גלעד נתן: פיקוח על עבודה בתנאי עבדות, בן אדם שעובד חמש עשרה שעות ביום, יום אחרי יום, זה נשאר בתמ"ת.
יולי יואל אדלשטיין: זה נשאר בתמ"ת.
יולי יואל אדלשטיין: הענין של שעות עבודה ושכר מינימום נשאר בתמ"ת.
אורית זוארץ: האם בכל תחומי העיסוק?
יולי יואל אדלשטיין: בכל תחומי העיסוק.
אורית זוארץ: בזמנו ביקשנו להרחיב את היכולת שלהם לפקח - - -
יולי יואל אדלשטיין: כל תחומי העיסוק, שני הסעיפים האלה נשארו בסמכות התמ"ת.
אורית זוארץ: אז איפה החלק שלכם באיתור קרבנות שמוחזקים בתנאי כפייה ועבדות.
אורית זוארץ: איפה החלק של הפקח שלכם?
אורית זוארץ: האם זה לא מקביל?
יולי יואל אדלשטיין: בוודאי שיש הקבלה.
יולי יואל אדלשטיין: כשאני מגיע למעסיק והעובד אומר לי: "אני עובד פה המון שעות" - - -
אורית זוארץ: האם הוא מדווח מיוזמתו או שיש שאלון?
יולי יואל אדלשטיין: זה במסגרת הביקורת שנעשית, בודקים את המגורים שלו, את התנאים שלו, את השכר שלו, אני לא יורד לרמה של השאלה אם הוא מקבל את שכר המינימום או לא כי זה לא בסמכותי אבל אם הוא אומר לי: "אני עובד פה שמונה עשרה שעות" - - -
אורית זוארץ: ששה עשר תקנים לא מאויישים.
אורית זוארץ: אז בעצם מה קורה כשאתה מגיע לשטח ואתה מוצא שיש עובד שהוחזק בתנאי עבדות או כפייה או שזכויות האדם שלו מופרות.
יולי יואל אדלשטיין: במקרה הזה, אנחנו מתחילים לפעול באופן מנהלי, אנחנו לוקחים את הראיות שאספנו במקום, מגבשים אותן לתיק ומעבירים את זה למינהל של ברזאני.
יולי יואל אדלשטיין: המינהל של ברזאני הוקם כגוף שאמון לטפל על כל האמצעים של אכיפה מינהלית.
יולי יואל אדלשטיין: זו לא אכיפה פלילית כי התחום הזה נשאר בידי התמ"ת.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו פועלים גם בתחום הפלילי וגם בתחום המינהלי לפי הסמכויות - - -
אורית זוארץ: באיזה שלב זה מגיע?
אורית זוארץ: מינהלית, זה נשאר במסגרת שלכם?
אורית זוארץ: מה לגבי הרישוי של אותו מעסיק, הסנקציה?
יולי יואל אדלשטיין: זו הסנקציה.
אורית זוארץ: מה קורה עם העובד, אם נניח וגיליתם שהוא מוחזק בתנאי כפייה ועבדות או בתנאי סחר - - -
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו לוקחים - - -
אורית זוארץ: מרחיקים את העובדים ומתי זה מגיע למשרד לבטחון פנים?
יולי יואל אדלשטיין: לוקחים את העובד ומשם מעבירים אותו למעסיק אחר.
יולי יואל אדלשטיין: במקביל, החומר הראייתי מועבר למינהל של ברזאני ופותחים בהליכים נגד המעסיק.
אורית זוארץ: מה קורה עם העובד?
אורית זוארץ: מתי הוא מגיע אל הסיוע המשפטי?
אורית זוארץ: מתי הוא מגיע אל משטרת ישראל?
יולי יואל אדלשטיין: ברגע שיש דבר כזה, גם כל העובדים מודעים שברגע שמגלים משהו - - -
אורית זוארץ: יש במקביל שלילה של רישוי של המעסיק!?
יולי יואל אדלשטיין: יש מספר תהליכים.
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מעבירים את המידע הזה למשרד התמ"ת שהוא יפתח בהליכים הפלילים שלו בתוקף הסמכויות שלו, במקביל אנחנו מעבירים אל ההליך המינהלי, אנחנו עושים את כל הפעולות האלו בו זמנית כשהצוות מגיע לשם.
גלעד נתן: כן, אבל היכולת לשלול היתר ממעסיק היא לא של התמ"ת אלא שלכם.
יולי יואל אדלשטיין: זה הענין המינהלי שאני מעביר - - -
אורית זוארץ: תיכף נשמע גם על החלק המינהלי.
יולי יואל אדלשטיין: זה ברמה הכללית.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי השאלה שעלתה פה, המקרה של בנגלדש, ראו רבותי, היא הסתננה דרך גבול לבנון, ממדינת אויב למדינת ישראל.
יולי יואל אדלשטיין: על פי כללים שנהוגים במדינת ישראל, מי שמטפל במסתננים מגבול עם מדינת אויב הוא צה"ל.
אורית זוארץ: אז למה היא בסהרונים?
סיגלית זהר: היא לא בסהרונים, היא היתה בגבעון.
יולי יואל אדלשטיין: לגבי המסתננת הזו שהגיעה ונכנסה דרך צה"ל, אחרי התייעצות עם משרד המשפטים הוגדר שמי שמטפל בה זה צה"ל.
יולי יואל אדלשטיין: צה"ל יש לו סמכויות להחזיק למשמורת, להרחיק - סמכויות שהחוק נתן לו ולכן היא טופלה על ידי צה"ל ואני לא חושב שראוי שמישהו יקבע למדינה מי יטפל בגורם כזה או אחר.
יולי יואל אדלשטיין: יש החלטה במדינה שמי שמטפל במסתננים מגבול מדינות אויב זה צה"ל ולא משרד הפנים.
אורית זוארץ: גם אם יש מקרה של קרבן?
יולי יואל אדלשטיין: אני לא יודע מה זה "קרבן".
יולי יואל אדלשטיין: אם "הקרבן" בא דרך מדינת אויב, יש חובה - - -
אורית זוארץ: משרד המשפטים תיאר כאן מישהי שהוגדרה כקרבן.
סיגלית זהר: לא ידוע לי על שום הסכמה עם משרד המשפטים בענין.
סיגלית זהר: אשה נמצאת במתקן משמורת, לא מביאים אותה בפני דיין חודשיים, האם צה"ל מטפל בזה?
סיגלית זהר: אני לא מבינה את התשובה.
סיגלית זהר: אשה נמצאת במתקן משמורת.
יולי יואל אדלשטיין: אני מציע, סיגלית, שתבדקי בדיוק.
יולי יואל אדלשטיין: גם כשצה"ל ממלא צו אלוף מתוקף חוק, צה"ל צריך להביא אותה בפני דיין, לא אני.
אורית זוארץ: את הציר הזה.
אורית זוארץ: מאחר והועלתה כאן סוגיה, מסגרת הועדה נפנה אל הגורמים הרלבנטים.
אורית זוארץ: נסגור את הקצוות בהמשך וצריך להסדיר את זה כי כשמדובר בתופעות של הגירה גלובלית, הגירה גלובלית של אזרחים ואזרחיות שמגיעים ממדינות מאד עניות, משפחות קשות יום שמחפשות פרנסה בכל מחיר, בהרבה מאד מקרים הן נופלות קרבן לידי גורמים עברייניים גם ממדינות סביבנו וכשמדובר בנוהל גלובלי של מהגרי עבודה וקרבנות בתוכם, אז גם לציר זה צריך לתת מענה, שהרי גם המקרה הבודד הזה יכול לתאר מציאות שהיא בפתחנו בגבולנו הצפוני.
אורית זוארץ: היא עלולה גם להתגבר בשלב מאוחר יותר וצריך לתת לזה מענה ברמה של מדיניות.
אהרון ברזאני: אתייחס לנושא של האכיפה המנהלית.
אהרון ברזאני: האכיפה המנהלית מבחינתנו היא בסדר עדיפות גבוה בהתאם להנחיה של המנכ"ל, אוכפים כנגד לשכות פרטיות של חקלאות וסיעוד ותאגידי כח אדם.
אהרון ברזאני: אתן מספר נתונים לגבי הפעילות שלנו.
אהרון ברזאני: ב-2011 לגבי התאגידים, ביצענו כנגד תאגידים ממשיכים שיש להם היתרים, עשרים ושמונה שימועים, זה לפני מתן היתר אז אנחנו בודקים את כל ההתנהלות שלהם במשך השנה.
אהרון ברזאני: כנגד שלושה תאגידים יש שימוע וחשד לתאגידים קשורים, אלה אותם שלושה שנעצרו בגין גביית דמי תווך, סחר בבני אדם וניצול עובדים, לגביהם כמובן שישנו שימוע חד משמעי לפיו התאגידים האלה לפני סגירה.
אורית זוארץ: כמה זמן מתנהל כל התהליך הזה.
אהרון ברזאני: שימוע לוקח זמן, עד שיוסי בודק ומעביר אלינו לבדיקה ואנחנו מכינים תלונה - - -
אורית זוארץ: מן הרגע שיש תלונה, נניח על מעסיק המחזיק את העובדים בתנאי כפייה, עבדות או סחר, חשוד - - -
אהרון ברזאני: זה לוקח כמה חודשים.
אורית זוארץ: חצי שנה?
אהרון ברזאני: חצי שנה, פלוס מינוס.
אורית זוארץ: ובמהלך הזמן הזה, הוא ממשיך להעסיק מהגרי עבודה.
אהרון ברזאני: אין לנו ברירה, מכיוון שאין אישום חד משמעי ואת לא יכולה לשלול באופן שרירותי.
אורית זוארץ: כן, אבל אם יש ראיות לעבירות, באיזה שלב אתם נכנסים לתמונה?
אורית זוארץ: ברגע שיש תלונה של מהגר עבודה בתנאי עבדות, כפייה או סחר, חסרה לי החוליה, סליחה, גבירתי, ברשותכם.
ערן קמין: גבירתי, לא בכל אירוע כזה אנחנו נכנסים לתמונה.
ערן קמין: יחד עם זאת, כשיש אירוע שמלמד על עושק, על ניצול, על תנאי עבדות, אנחנו נכנסים לתמונה.
ערן קמין: יש מצב שהם לא משלמים לעובד שכר, כפי שהיו צריכים לשלם, או אז הדברים נשארים ברמה המנהלית.
אורית זוארץ: דיבר כאן מר ברזאני על אחזקה בתנאי כפייה, סחר או עבדות.
אורית זוארץ: האם אלו עבירות שעוברות אל פתחכם באופן מיידי?
ערן קמין: אלו עבירות שיש נציגה בסהר, מיכל אלמוג, היא מקבלת את הנתונים ואז אנחנו פותחים בחקירה.
אורית זוארץ: כשהסיוע המשפטי נכנס לתמונה הוא מקבל את המידע, היתה לנו בעיה עם שב"ס והעברת מידע לגבי קרבנות שמגיעים מגבול מצרים, הנוהל שונה בעקבות ההתערבות שלנו והמידע עובר.
אורית זוארץ: המידע שאתם אוספים במסגרת משרד הפנים, האם הוא עובר אל הסיוע המשפטי?
אורית זוארץ: למתן סיוע לאותו קרבן?
אורית זוארץ: ובאיזה שלב?
אורית זוארץ: להגיע להצבעה על עושק או העסקה בתנאי כפיה - אלה סעיפים מסויימים, יש להגיע אל הנקודה של מה היה.
אורית זוארץ: מי מלווה בזמן הזה את הקרבן?
אורית זוארץ: המדינה נותנת מענה דרך משרד המשפטים, דרך הסיוע המשפטי, בדיוק בציר הזה של סחר של עבדות - - -
קריאה: כן אבל את צריכה קודם כל להגיע להחלטה של סחר או עבדות.
אורית זוארץ: יש שלבים ראשוניים של חשד.
אורית זוארץ: יש כאן צוות משפטי שלם שאמון על הנושא הזה, שאמור לסייע לאותו קרבן.
רחל גרשוני: מה שאמר מר אדלשטיין הוא נכון אבל היחידות השונות בתוך הרשות הן צומת זיהוי.
רחל גרשוני: צומת זיהוי זה אומר שהן לא צריכות לקבוע במאה אחוז אם יש כאן סחר או אין כאן סחר אלא מספיק שהן מעלות חשד, הן צריכות להעביר את זה, יש פרוצדורה שלמה, הן מעבירות את זה למשטרה, לרכזת, ואז המשטרה חוקרת.
רחל גרשוני: ברגע שהן מעבירות את זה למשטרה אז הרכז המשטרתי רואה את התיק ואומר: יש כאן מספיק ראיות ואם יש איזושהי בעיה הוא מעביר למקלט.
רחל גרשוני: זו הפרוצדורה.
רחל גרשוני: לא מצפים מן הרשות לקבוע חד משמעית שיש סחר או אין סחר אלא חשד.
סיגלית זהר: אבל הרשות לא מעבירה את זה לסיוע המשפטי.
סיגלית זהר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה אבל הפרוצדורה היא לא להעביר - - -
אורלי שמואל דהן: להפנות למשטרה, להפנות את התיק ולקבוע עם החוקר, שדרך אגב, גם אם המשטרה סוגרת את התיק החקירה מתבצעת ברשות ואנחנו נותנים מעמד לקרבן.
אורית זוארץ: אבל עדיין, אותו קרבן זכאי לסיוע וגם בציר הזה הסיוע המשפטי יכול לסייע בהגדרה קצת יותר ברורה של המצב של אותו קרבן.
רחל גרשוני: המקלט כבר עושה והסיוע המשפטי יודע את זה.
רחל גרשוני: כשהם מגיעים למקלט, סיגלית מקיימת אתם מפגש.
אורית זוארץ: אחרי שהם מגיעים למקלט אבל כאן, במקרה של פליטות שהגיעו ממצרים לסהרונים פתרנו את הבעיה הזו על ידי העברת מידע מיידי.
אורית זוארץ: סיגלית, האם את רוצה להתייחס לנושא הזה?
סיגלית זהר: לגבי סהרונים העובדים הסוציאליים הודרכו בנוהל להעביר אלינו חשד לקיומו של מקרה עבדות.
סיגלית זהר: לא יצא לי לקבל מקרה ממשרד הפנים.
אורית זוארץ: אז אולי גם פה צריך להסדיר את הנוהל.
סיגלית זהר: אני יודעת שהם מגיעים למקלט הם מגיעים מן המשטרה.
אורית זוארץ: רגע, סליחה, ברשותכן, מר בן עמי, גם כאן, על הציר הזה, שיש איזשהו חשד, ישנה חשיבות מאד גדולה להעברת המידע.
אורית זוארץ: אנחנו עדיין לא בשלב של זיהוי וקביעה שהגורם הזה הוא קרבן אבל יש כאן איזשהו חשד ובדיוק בציר הזה הסיוע המשפטי אמור לתת מענה ולהיכנס בתווך, לתת סיוע לאותו קרבן או כשיש חשד שהוא קרבן.
אורית זוארץ: במקביל שאר הפעולות יכולות להימשך.
אורית זוארץ: אם יתברר בסופו של יום שאותו אדם לא נעברה כלפיו עבירה, שהוא לא קרבן עבדות, לא קרבן סחר ויש כאן איזה ענין מנהלי של הלנת שכר או פגיעה בגובה התשלום, זה סיפור אחר לגמרי אבל השלב המאד ראשוני הוא שאותו קרבן לכאורה, יקבל מענה מן הסיוע המשפטי ולא יצטרך לרוץ לארגונים חברתיים כדי לקבל עזרה, זה גם הרבה יותר נכון.
קריאה: בפועל, ברגע שיש ראשית ראיה המשטרה מפנה למקלט.
אורית זוארץ: אבל לפני המקלט, גם בסהרונים נתקלנו באותה בעיה.
אורית זוארץ: ברגע שעובדת סוציאלית שראיינה את הקרבן שהגיעה ממצרים לישראל והיא כאן, היא בפתחנו, ומתעורר אצלה איזשהו חשד, בדיוק המקום שאמרתם והעברתם את העובדים תדריך כולם מיומנים וכולם יכולים לזהות.
אורית זוארץ: באופן מיידי חייבים לשנות את הנוהל, גם במשרד הפנים לדאוג שהמידע הזה יעבור לסיוע המשפטי.
אורית זוארץ: המשך הטיפול ושיקול הדעת הם בידי הסיוע המשפטי ואם בסופו של דבר לא יקבע שאותו אדם הוא קרבן, הוא לא יעבור למקלט ואני מניחה שגם בסיוע המשפטי יקבלו את המידע הזה אבל, הציר הזה הוא משמעותי ויכול לסייע ולפשט את התהליך.
מיכל יוספוף: אנחנו נשב עם סיגלית ואנחנו נראה בדיוק מה ההבדל, נבדוק.
אורית זוארץ: אפשר לחבור אל המשרד לבטחון פנים ואל השב"ס, אל הנוהל החדש שהם הוציאו, שראשית הראיה תעבור מיידית לסיוע המשפטי כדי שאותו קרבן, ושוב אני מחדדת, לא תצטרך לרוץ החוצה ולבקש סיוע מ"קו לעובד" או ממוקד סיוע לעובדים זרים.
אורית זוארץ: מדינת ישראל נותנת מענה.
מיכל יוספוף: אנחנו נשב עם סיגלית ואנחנו נראה איך אנחנו יכולים לחזק את שיתוף הפעולה.
אורית זוארץ: אולי ברשותך, המנכ"ל, לקבוע נוהל של העברת מידע.
אורית זוארץ: בסך הכל מדובר בהעברת מידע בין משרדי ממשלה, בין צוותים שמחוייבים לשמירה ולהגנה של זכויות הפרט.
אהרון ברזאני: לגבי התאגידים החדשים אני רוצה להוסיף שהתאגידים החדשים ביקשו להצטרף בהתאם לנוהל, מתוכם אישרנו שלושה בלבד, שלושה עשר תאגידים נמצאים בשלבי חקירה ולא אישרנו להם מכיוון שנמצאו שם די ראיות כדי שלא נאשר להם את ההצטרפות לתאגידים.
אהרון ברזאני: לגבי החקלאות, מתוך עשרים לשכות נשלל רשיון אחד ללשכה אחת, לאינטרמן, כמו שכולם יודעים, ללשכה אחרת ניתן היתר בתנאים לאחר חקירה ושימוע ועשר לשכות נמצאות בשלבי חקירה, כלומר, מתוך עשרים, שתים עשרה נמצאות בשלבי חקירה ובדיקה.
אהרון ברזאני: לגבי הסיעוד, מתוך מאה ושבע לשכות לשלש עשרה לשכות נשלחו שלושה עשר שימועים, נגד שלושה עשרה נוספות מתנהלת חקירה.