GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה ריבלין: אני חושבת שבדומה למה שהיה בחוק הטרדה מינית, זה העביר מסר לנשים – אתן לא חייבות לספוג.
נעמה ריבלין: זה היה נורא טבעי שאישה במקום עבודה תספוג אולי צביטה בטוסיק, חיילת ידעה בוודאי שהיא אמורה לספוג את זה.
נעמה ריבלין: פתאום נהייה מסר לנשים – אתן לא חייבות.
נעמה ריבלין: אז אני אומרת, דווקא מנקודת מבט הנשים, החוק הזה הוא מסר מאד חשוב.
נעמה ריבלין: אני לא אחזור על דברים.
נעמה ריבלין: אין בחירה אמיתית בזנות.
נעמה ריבלין: הגברים, הלקוחות, קצת ציטוטים מנשים, אני בכוונה הבאתי את הדברים כאומרם, כי אנחנו מדברים פה במושגים של זנות ותמיד יש איזה שהוא משהו נורא נקי.
נעמה ריבלין: זנות זה הדבר הכי לא נקי שיש.
נעמה ריבלין: אז בואו נשמע אותם.
נעמה ריבלין: הנשים מתארות לנו סיפורים מאד קשים, של גבר שנראה נורמאלי, אבל מתגלה כבעל סטייה ונטייה לאלימות.
נעמה ריבלין: "הם באים לעשות לנו מה שהם לא יעיזו לעשות לאישה בבית".
נעמה ריבלין: שניים שלושה ציטוטים: "זה היה מפחיד, מטורף, אלים וברוטאלי.
נעמה ריבלין: היו לי גברים שגמרו לי בתוך האף או העין.
נעמה ריבלין: השפלות.
נעמה ריבלין: פתאום את לא רואה בעין וזה שורף.
נעמה ריבלין: סיטואציות כאלה שהם לא רואים אותך.
נעמה ריבלין: בא לך אחד עם חליפה ועניבה.
נעמה ריבלין: נעים שיחות, מדבר יפה ופתאום יש לו סטייה כזו דוחה.
נעמה ריבלין: הוא הצמיד לי סכין, התחלתי לצרוח ובעל הבית נכנס לפני שהוא גמר.
נעמה ריבלין: בסוף המשמרת הוא חיכה לי בחוץ עם הסכין, כי הוא לא קיבל את מה שהוא שילם עליו".
נעמה ריבלין: וזה קצה הקרחון של הסיפורים.
נעמה ריבלין: גברים נורמטיביים, מכל הסוגים ומכל המינים מגיעים ואנחנו מאמינים שהחוק הזה ירתיע גברים נורמטיביים.
נעמה ריבלין: נכון, יהיו הארד קור של גברים שאולי ימשיכו לצרוך את זה במחתרת.
נעמה ריבלין: לשם כך נועד החוק, לשם כך תהיה ההפללה.
נעמה ריבלין: אבל רוב הגברים הנורמטיביים יירתעו, כי הם לא ירצו להיחשב עבריינים.
נעמה ריבלין: חינוך, הסברה – מוכח להיות כאן.
נעמה ריבלין: אנחנו רואים איך בשבוע, רק שהצעת החוק עלתה לוועדת שרים, מה קורה ואיזה ספין תקשורתי.
נעמה ריבלין: אנחנו חייבים להמשיך את המומנט הזה ולהמשיך לעשות הסברה ולספר את הסיפור האמיתי, שזה זנות, אונס, השפלה ו---
אורית זוארץ: איזו אלטרנטיבה אתם מציעים בסלעית, אולי חשוב לחדד את זה עכשיו.
נעמה ריבלין: הגברת שירותי הטיפול ויצירת אלטרנטיבות.
נעמה ריבלין: בשלוש השנים האחרונות שסלעית פועלת אנחנו טיפלנו בכ-400 נשים כל שנה, נשים שונות.
אורית זוארץ: בתל אביב.
נעמה ריבלין: בתל אביב.
נעמה ריבלין: ושוב, זה קצה הקרחון.
נעמה ריבלין: רוב הנשים שפגשנו בשנתיים הראשונות זה נשים מזנות הרחוב, שהן הרבה יותר נגישות.
נעמה ריבלין: עשינו הרבה מאד סיורי רחוב, הן הזנות הנראית לעין.
נעמה ריבלין: בשנה האחרונה, יותר ויותר, ככל שאנחנו גם מופיעים באתרים ויותר פרסום – אז פונות אלינו נשים גם לקו הסיוע שאינן מכורות לסמים, לא זנות רחוב, זנות אינטרנט, מרחבים שלא נראים לעין, והן זקוקות להרבה מאד סיוע.
נעמה ריבלין: דרך אגב, הן לא מכורות לסמים והן מגיעות עם הרבה יותר חובות מהנשים המכורות לסמים, כי הכסף כולו מתכלה.
נעמה ריבלין: אנחנו פועלות, יש לנו דירת חירום, הוסטל, קו סיוע ארצי, מרכז יום, גם טיפול אמבולטורי לנשים שיכולות עדיין לתפקד בבתים, אבל להגיע רק לשיחות, והכשרות מקצועיות, תעסוקה.
נעמה ריבלין: בשנה האחרונה שולבו 30 נשים במקומות העבודה השונים.
נעמה ריבלין: אנחנו מנסים לקיים הכשרות מקצועיות, רובן בהתנדבות בתחום עיצוב אופנה, בישול, מחשבים שג'ון ברייס תרם לנו.
נעמה ריבלין: במובן הזה יש לעשות הגברת שירותי הטיפול.
נעמה ריבלין: מלגות לימודים, הכשרות מקצועיות, כדי לייצר אלטרנטיבה אמיתית.
נעמה ריבלין: מילה לגבי באמת הפחד המאד גדול של הנשים שאומרות אתן פוגעות לנו בפרנסה.
נעמה ריבלין: שינוי זה דבר נורא מפחיד.
נעמה ריבלין: אנחנו חושבים לפעמים על שינוי מעבר דירה, אנחנו חושבים פעמיים.
נעמה ריבלין: נעשה את השינוי הזה לילדים שלנו.
נעמה ריבלין: מדובר כאן על שינוי של 180 מעלות מלילה ליום, ממצב של להיות רגילה שהגוף שלי לא שייך לי, ופתאום אני צריכה לעשות עליו החלטות.
נעמה ריבלין: תחושה של גועל ויום יום להסתכל במראה ולהגיד – לא מגיע לי הטוב הזה.
נעמה ריבלין: ולכן נשים באמת מפחדות לעשות את השינוי.
נעמה ריבלין: אני לא מפחדת מהמשבר שהחוק הזה ייצור לנשים שנמצאות שם ברחוב או בדירות הדיסקרטיות.
נעמה ריבלין: משבר הוא סימן טוב ואופציה לשינוי.
נעמה ריבלין: אנחנו יודעים אצל כולנו שהרבה פעמים שינויים התחילו דווקא ממקום של משבר.
נעמה ריבלין: אנחנו הולכים לרופא שיניים כשממש כואב לנו, אז אני חושבת שזה דווקא ייצור משבר.
נעמה ריבלין: אנחנו צריכים להיות ערוכים לפנייה יותר גדולה של נשים.
נעמה ריבלין: החוק השבדי מדבר על זה שכשהוא חוקק, כפול נשים פנו לטיפול.
נעמה ריבלין: אז אנחנו צריכים להיערך לזה ולעבוד בשיתוף פעולה כדי לתת מענים.
נעמה ריבלין: אנחנו שם בשבילן.
אורית זוארץ: ללא בכדי את יושבת ליד הגברת ציפי נחשון-גליק, ואני בטוחה שהיא תהיה באמת שגרירה ושליחה, כפי שהיא עושה עד היום, גם בעתיד בכל מה שקשור לטיפול בקורבנות זנות.
אורית זוארץ: יש לנו עוד שתי נציגות ונציג.
אורית זוארץ: נציגת משרד המשפטים, עורכת הדין ענת זוהר מייעוץ וחקיקה.
אורית זוארץ: לאחר מכן פקד דנה ויסיים הרב שלנו מצוהר, בבקשה.
ענת זוהר: אני רק אציין שמנקודת מבט משפטית, כשאנחנו באים לקבוע נורמה פלילית, אנחנו צריכים לשקול את מידת הנזק שבה למול מידת התועלת.
ענת זוהר: ואנחנו חוששים שאיסור פלילי לבדו, לא יהיה בו כדי לעשות את העבודה.
ענת זוהר: הדברים גם נאמרו כאן בצורה ברורה על ידי נציגי הגופים השונים.
ענת זוהר: ואני מתחברת פה גם לדברים שאמרה נציגת משרד הרווחה.
ענת זוהר: יש הרבה מאד מה לעשות בתחום של הקצאת משאבים, כי מה לעשות, הצעת חוק כזו לא תחולל את השינוי המיוחל, מבלי שיוקצו כספים למסגרות של סיוע, שיקום ותמיכה למועסקות בזנות שרוצות לצאת ממעגל הזנות.
ענת זוהר: איסור פלילי, כשהוא עומד לבד, אנחנו חוששים יביא להרעת מצבן של המועסקות בזנות.
ענת זוהר: אנחנו אכן חוששים מירידת התופעה למחתרת, מקשיי אכיפה ובסופו של דבר להגברת הסיכון למועסקות בזנות, וכולי תקווה שאם אכן ההצעה תעבור בקריאה טרומית ותובא להליכי חקיקה, אז כל הדברים האלה של הקצאת משאבים ואלטרנטיבות למועסקות בזנות יועלו גם כן, ויקבלו ביטוי בהצעת החוק, כי כאמור איסור פלילי, כשהוא עומד לבד – אין בו כדי לתת מענה ראוי לתופעה.
אורית זוארץ: אני רוצה לחדד שהאיסור הפלילי הוא לא רק איסור פלילי שעומד בפני עצמו.
אורית זוארץ: הוא רצף של פעולות שאנחנו מקדמים במסגרת הוועדה, משרדי הממשלה והארגונים.
אורית זוארץ: הפרויקט התחיל לפני מספר שנים, לטיפול ושיקום נשים בזנות.
אורית זוארץ: המנגנונים והמערכות כבר פועלים.
אורית זוארץ: הרעיון המרכזי, כפי שעלה כאן
אורית זוארץ: גם על ידי נציגות הארגונים וגם נציגות המשרדים, שצריך להרחיב את זה ולהקצות יותר משאבים.
אורית זוארץ: ולכן אנחנו רוצות לפעול בד בבד ולא לנתק את זה, ולהתייחס להצעת החוק כמי שעומדת בפני עצמה.
אורית זוארץ: היא חשובה, היא משמעותית, היא נדבך נוסף במאבק שלנו בסחר בבני אדם בכלל ובניצול נשים לזנות בפרט.
אורית זוארץ: ואנחנו בהחלט מקבלות את ההערות האלה ונצטרך לתת על זה את הדעת.
אורית זוארץ: בבקשה, רב פקד ---
יצחק אהרונוביץ': יעל אהרונוביץ.
אורית זוארץ: יעל אהרונוביץ.
אורית זוארץ: יש כאן גם שם אחר.
אורית זוארץ: אז יעל תדבר בשם המשרד, בבקשה.
יצחק אהרונוביץ': מפאת קוצר הזמן אנחנו לא ---
אורית זוארץ: אנחנו בסדר עם הזמן, אפשר לקחת עוד קצת.
יצחק אהרונוביץ': אנחנו מצטרפים לדבריה של עורכת הדין ענת זוהר.
יצחק אהרונוביץ': אני פשוט רוצה להעיר הערה אחת לפרוטוקול.
יצחק אהרונוביץ': חדי השמיעה וההבנה מביניכם שמעו כאן
יצחק אהרונוביץ': לפני כמה דקות את נציג דובר מכון ירושלים לצדק, שלא נמצא כבר פה.
אורית זוארץ: כן, אלי חזן.
יצחק אהרונוביץ': והייתה כאן איזו שהיא אמירה מאד קצרה לעניין התרומה של המשטרה לסחר בבני אדם.
יצחק אהרונוביץ': עכשיו, הוא לא הרחיב בעניין הזה, אבל אנחנו מבקשים להסתייג ולהתנגד נחרצות מאמירות כאלה, שהן אמירות פופוליסטיות, שלא ראוי שתשמענה בדיון כמו הדיון הזה.
יצחק אהרונוביץ': מה גם שמשטרת ישראל פועלת ימים כלילות כדי למגר את התופעה של סחר בנשים על העבירות הנלוות שלה.
אורית זוארץ: אז תודה רבה לך על ההערה, זה כנראה נשמט משמיעתי ואני מצטרפת.
אורית זוארץ: לפני מספר שבועות היה כאן השר לביטחון פנים עם כל צוות משרדו ואנחנו מאד מאד מעריכים את העבודה הנחושה שמשטרת ישראל עושה, גם לאחר פירוק זרוע סער וההקמה מחדש של המנגנונים והתשתיות שאליהם יוכלו לפנות גם נציגות הארגונים וגם קורבנות.
אורית זוארץ: ואני שוב מצטרפת לדברייך.
ניצן הורוביץ: אורית, אם מותר לי רק להגיד שבאמת מתבצעת עבודה מאד ---
ניצן הורוביץ: מיכל הורוביץ ממכון תודעה.
ניצן הורוביץ: בהמשך למה שאמרת, שמשטרת ישראל גם עושה צעדים מאד גדולים בכיוון של שיתוף פעולה עם הארגונים, וקבלת הדרכות בנושא הזנות, ואנחנו רואים את זה בצורה מאד חיובית.
אורית זוארץ: עוד שתי הערות.
אורית זוארץ: יש לנו הצעת חוק לחוק הספא ורישוי עסקים, שהשר לביטחון פנים הגיש ערר.
אורית זוארץ: אנחנו דורשים שמכוני הספא יצטרפו למערך רישוי עסקים בשלטון המקומי, כפי שנוהגים כלפי מועדונים, פיצוציות ואירועי בילוי נוספים ותהיה למשטרת ישראל יכולת פיקוח ואכיפה קצת יותר ממוקדים על מכוני ליווי ועיסוי וספא, בכל מה שקשור לרישוי עסקים והגורמים שמבקשים לפתוח את העסק.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לארגון רבני צוהר ולרב ניר ורגון, בבקשה.
ניר ורגון: זה באמת יום מרגש לא רק לישראל הדמוקרטית, גם לישראל היהודית.
ניר ורגון: ולא רק כפי שאבחנה נכון חברת הכנסת שלי יחימוביץ, זה לא רק עניין של פריצות, מתירנות מול פוריטאניות.
ניר ורגון: מדובר פה באמת בנושא של חילול כבוד האישה.
ניר ורגון: אני רוצה לברך באמת את יושבת הראש, חברת הכנסת אורית זוארץ וכל השותפים, ואנחנו גם כן תמכנו.
ניר ורגון: גם הרב שרלו פרסם מאמר בדף המקורות שלנו, זה בדף הערה 9 ב-ynet, עוד מהימים שחברת הכנסת זהבה גלאון קידמה את החוק.
ניר ורגון: התורה אומרת – אל תחלל את בתך להזנותה.
ניר ורגון: אל תחלל.
ניר ורגון: והבנות, בנות אזרחיות מדינת ישראל הן הבנות שלנו.
ניר ורגון: אנחנו בזה שאנחנו מאפשרים את הזנות, אנחנו מחללים את כבודן.
ניר ורגון: הגמרא מספרת על אדם אחד שבא לפני רופאים ואמר – אני חייב לקיים יחסים עם אישה, זה צורך שלי, אחרת אני מת.
ניר ורגון: ואז הגמרא אומרת לו – מוטב ימות ואל יקיים את היחסים, ואומר הרמב"ם – כדי שלא יהיו בנות ישראל הפקר.
ניר ורגון: והמשמעות של זה זה שאישה היא לא תרופה.
ניר ורגון: צריך להוציא את האישה מסל התרופות בשביל גברים סוטים.
ניר ורגון: שיהיה לנו בהצלחה בהמשך קידום החוק.
אורית זוארץ: מיכל רוזין, אני מצטערת, נשמטת מרשימתי, אבל אחרי הדברים של הרב, אני רגילה לדברים של הרב גנזל כל הזמן, אז אני שמחה גם להכיר אותך.
אורית זוארץ: אנחנו נסגור את הדיון בשלב הזה.
אורית זוארץ: אני רוצה להודות לכל המשתתפים והמשתתפות.
אורית זוארץ: אין ספק שאנחנו בפריצת דרך מאד מאד משמעותית, אבל רק בתחילת הדרך בתהליך החקיקה.
אורית זוארץ: יש כאן סוגיות רבות שאנחנו צריכים לתת עליהן את הדעת הן ברמה של תקצוב והן ברמה של הרחבת הפעולות, גם משרד הרווחה והארגונים שפועלים לתת מענה לנשים בזנות.
אורית זוארץ: אני רוצה לחדד ולומר שוב לנשים בזנות שנמצאות עכשיו מול המקרנים וצופות בנו, שאנחנו כאן כדי לסייע לכן, אנחנו כאן כדי לעזור.
אורית זוארץ: גם משרד הרווחה, גם הארגונים, גם , גם המשרד לביטחון פנים – אנחנו צריכות להבטיח וצריכים להבטיח שלאחר קידום הצעת החוק, הן לא תהפוכנה להיות הקורבן והגורם שיגררו אותו לבתי המשפט לתת עדויות ושמשטרת ישראל תהיה מספיק מתוחכמת, כפי שהיא עושה בעבירות אחרות, לאסוף ראיות מבלי לפגוע באותן נשים בזנות.
אורית זוארץ: ולצערי הרב יש מקרים ויש תלונות שמגיעות מנשים בזנות, שלפעמים המשטרה פוגעת בהן על מנת לאסוף ראיות או להפעיל עליהן לחץ.
אורית זוארץ: אנחנו צריכים ללמוד את הדרך להגן עליהן מצד אחד, ומצד שני להפליל את הלקוחות ואת הסרסורים העבריינים.
אורית זוארץ: כמובן משרדים נוספים שיצטרכו להיכנס למעגל זה משרד התמ"ת, כפי שנאמר, הביטוח הלאומי, משרד השיכון שצריך לתת מענה לדיור בר השגה לאותן נשים שהן מופקרות היום.
אורית זוארץ: והפגישה שאנחנו נקיים עם הארגונים ונציגות המשרדים עם הנשים בזנות, על מנת לשמוע אותן ואני רוצה רק לתקן – זנות הוא לא עיסוק, הוא לא מקצוע.
אורית זוארץ: אני לא רוצה שבתי שהשתחררה מהצבא תגיע ללשכת התעסוקה והפקיד או הפקידה שיושבים לפניה יאמרו לה, תשמעי, יש שם בקצה הרחוב בית בושת, ואת יכולה לעסוק בזנות.
אורית זוארץ: אז בואו אנחנו, בשפה שלנו ובתהליכי ההמשגה שלנו, לא ניתן לזה לגיטימציה.
אורית זוארץ: צרכנים יש ברשתות סלולאריות, בחברת החשמל ובחברות עסקיות.
אורית זוארץ: ועיסוק זה עיסוק שהוא באמת עיסוק ועבודה שהיא באמת נותנת מענה לאותה אישה או גבר ולא ניצול, כפי שזה מתרחש כיום וכפי שאמר הרב.
אורית זוארץ: אני רוצה גם להודות לד"ר גלעד נתן שנותן לנו ומרכז לנו את כל החומרים ולעורכת הדין תמי סלע, שמלווה אותנו בתהליכי החקיקה.
אורית זוארץ: אנחנו נמשיך ונקדם דיונים בנושא הזה, בצורה מאד אינטנסיבית עוד במושב הזה.
ציפי חוטובלי: על סדר-היום: הצעת חוק למניעת הטרדה מינית (תיקון מס' 7)(הארכת תקופת ההתיישנות), התשע"ב-2012.
ציפי חוטובלי: יש פה נציגות ממשרד המשפטים?
תמי סלע: גלעד סממה בדרך, הוא הודיע שהוא תקוע בפקק.
תמי סלע: אנחנו נחכה לנציגי משרד המשפטים אבל בינתיים נתחיל.
תמי סלע: בוקר טוב לכולם.
תמי סלע: אני היום אשת בשורה.
תמי סלע: אחרי מאמצים באמת לא פשוטים שלנו מול משרד המשפטים, אני רוצה להגיד לכם שהמפתח נמצא תמיד בידיו של איש אחד, שר המשפטים.
תמי סלע: בשיחה מאוד קצרה ויעילה עם שר המשפטים הסברתי לו את ההיגיון שעומד מאחורי הרעיון של החוק.
תמי סלע: אין ספק שתביעות אזרחיות לא יכולות לעמוד במדרג ההתיישנות במקום גבוה יותר מאשר תביעה שהיא על רקע רגשי, נפשי, כל מה שעומד מאחורי תביעות, כשמדובר בהטרדה מינית.
תמי סלע: לכן, אך טבעי הוא שיהיה סעיף שפשוט יפנה להתיישנות האזרחית בתור בסיס שווה שממנו נגזרת כל ההסתכלות על התיישנות בחקיקה.
תמי סלע: לשמחתי הרבה, מעבר לזה ששר המשפטים הסכים עם ההיגיון החקיקתי שיש מאחורי זה, דהיינו, שיש היגיון חקיקתי משמעותי מאחורי העיקרון של אחדות החקיקה, הוא הסכים גם מהותית שיש כאן עניין אמיתי שראוי להרחיב פה את ההתיישנות.
תמי סלע: למרות שנציג שר המשפטים לא הגיע, עדיין חשוב לי לשבח ולומר ששר המשפטים בדרך-כלל מאוד נרתע מדברים כשמדובר בהם בהטבה בענייני נשים.
תמי סלע: אני כבר עושה פרומו ל"דוח שניט".
תמי סלע: אני מקווה שזה יעמוד לזכותו גם ב"דוח שניט" ונראה באמת איך אנחנו מתמודדים עם זה.
תמי סלע: יש פה מהפכה של ממש.
תמי סלע: אני חושבת שלהעלות התיישנות בעבירה מ-3 שנים ל-7 שנים ולתת את טווח הזה זה משמעותי ביותר.
תמי סלע: בתקופה הראשונה לאחר שאישה עוברת הטרדה היא צריכה קודם כל לשקם את עצמה ולהבין מה קרה לה.
תמי סלע: היא צריכה להבין שזה לא באשמתה.
תמי סלע: היא צריכה לאפס את המערכת ולא להתעסק בעניינים המשפטיים שהם קשים גם לאזרח שלא עבר סוג של הטרדה.
תמי סלע: כל אזרח יודע עד כמה המערכת המשפטית קשה ומורכבת.
תמי סלע: אני חושבת שדווקא אחרי שמתאוששים ואחרי שיש את נקיון הדעת וסוג של שוויון נפש, אם אפשר בכלל להשתמש במונח הזה, להסתכל באופן אמיתי מבחוץ ולא להיות באירוע, אפשר באמת ללכת על הצעד הזה ולהגיש את התביעה.
תמי סלע: אני בטוחה שהחוק הזה יסייע למאות נשים ושזה מה שמפריד בינן לבין היכולת לעשות צדק אמיתי כלפי מי שפגע בהן וזה סעיף ההתיישנות.
תמי סלע: אני רוצה לברך על ההצלחה.
תמי סלע: זאת הצלחה שאני מאושרת ממנה.
תמי סלע: זה הישג של ממש לוועדה הזאת וגם הוכחה אמיתית - - -
רותי אלדר: גם לך באופן אישי.
ציפי חוטובלי: אחרי שאני אעביר את החוק במליאה תודו לי.
ציפי חוטובלי: אני מודה לכן על שיתוף הפעולה ועל-כך שסייעתן בעניין הזה.
ציפי חוטובלי: בשורה התחתונה, מעבר להישג המרשים של החוק, בואו נזכור שבסוף זה עדיין חוק שמטפל אחרי שכבר נגרם נזק.
ציפי חוטובלי: אנחנו רוצים למנוע נזקים כאלה.
ציפי חוטובלי: אם מישהו רוצה להוסיף עד שנציג משרד המשפטים יגיע, אז בשמחה.
ציפי חוטובלי: הייתי רוצה לקרוא את החוק ולאשר אותו אבל אני רוצה לחכות לנציג משרד המשפטים.
ליאת קליין: אנחנו מברכות ושותפות לתחושה שיש כאן הישג מאוד חשוב.
ליאת קליין: זהו הישג לציבור רחב של נשים שמוצאות עצמן בצומת בלתי אפשרית של זמן מאוד קצר שמחייב אותן לדווח בזמן שהן עדיין לא מוכנות.
ליאת קליין: בעיקר כאשר הן נמצאות במקום העבודה ומי שהטריד אותן זה המעסיק שלהן.
ליאת קליין: טווח הזמן הקצר מונע מהרבה מאוד נשים לקבל את הפיצוי שלהן הן זכאיות וראוי שהן יקבלו.
ליאת קליין: את רוצה שאתייחס לנוסח?
ציפי חוטובלי: אנחנו עושים הפנייה להתיישנות האזרחית.
תמי סלע: אני אקרא את הנוסח כדי שאפשר יהיה להתייחס.
תמי סלע: בעצם אנחנו מדברים על תיקון של סעיף 6 ג' לחוק למניעת הטרדה מינית.
תמי סלע: נוסחו היום: "לא יזדקק בית המשפט או בית הדין לעבודה, לפי העניין, לתביעה בשל עוולה לפי סעיף זה או לפי סעיף 7..." – הסעיף אומר 3 שנים והתיקון יהיה: "...
תמי סלע: שהוגשה לאחר שחלפה התקופה הקבועה בסעיף 5 לחוק ההתיישנות מיום שנוצרה העילה" היום בסעיף 5 לחוק ההתיישנות התקופה הרגילה לתביעות אזרחיות היא 7 שנים.
תמי סלע: אם תעבור הקודיפיקציה והשינויים שמוצעים בה, אז בעצם אותה תקופה תחול גם לעניין החוק הזה ופה באמת האחידות וההרמוניה החקיקתית תישמר.
רותי אלדר: מה לגבי סעיף 18 ו-18א?
תמי סלע: 18 א ו-18ב לחוק ההתיישנות יש להם תקופת התיישנות ארוכה יותר.
תמי סלע: בנסיבות שבהן יש אפשרות לפעול - - -
רותי אלדר: בנוסח הקודם היה כתוב שסעיף 18א ו-18ב לא יחולו.
תמי סלע: זה נשאר.
תמי סלע: זה לא נמחק.
תמי סלע: שם מדובר על פגיעה בילדים ובתוך המשפחה.
רותי אלדר: על-ידי מי שאחראי.
תמי סלע: נכון, על-ידי מי שאחראי אבל בדרך כלל זה אחראי או כלפי קטין או כלפי חסוי.
תמי סלע: רוב המקרים זה בקטינים או במשפחה או על-ידי אחראים.
תמי סלע: יש שם הרבה מסוימת ובאמת זה נותן תקופות הרבה יותר ארוכות עד גיל 35.
תמי סלע: אם הוגש כתב אישום אז בעצם מתחילים רק אחרי שנסגר התיק.
תמי סלע: כמובן שאם מתקיימות הנסיבות האלה אז זה גובר.
תמי סלע: הסייג הזה הוא לא נמחק, הוא נשאר.
ציפי חוטובלי: יש עוד הערות?
ציפי חוטובלי: אפשר להצביע?
תמי סלע: התכתבתי עם גלעד סממה והוא אמר שאם הוא לא יגיע אז שנצביע.
תמי סלע: כמובן שזה בתיאום עם שר המשפטים וגם הנוסח הוא בתיאום ועל דעת שר המשפטים.
ציפי חוטובלי: אני אמסור לגלעד את כל הברכות ברמה האישית.
ציפי חוטובלי: נקריא ונצביע.
תמי סלע: הקראתי.
תמי סלע: זה קצר ואין פה סעיף תחילה.
ציפי חוטובלי: מאחר והנוסח הוקרא וכבר דיברנו על המהות, אני מצביעה בעד ולכן החוק אושר לקריאה שנייה ושלישית במליאה.
ציפי חוטובלי: בעזרת השם אני מקווה שבשבועות הקרובים נראה את החוק עובר.
מאירה בסוק: אם היה מותר למחוא כפיים בכנסת היינו עושות זאת.
רותי אלדר: אני מקווה שזאת תהיה פריצת דרך גם לחוקים אחרים.
ציפי חוטובלי: המסקנה שלי מהתהליך היא שאסור אף פעם להתייאש מכוחו של המחוקק.
ציפי חוטובלי: הרבה פעמים אנחנו מרגישים שאנחנו כלי שרת בידי הממשלה.
ציפי חוטובלי: בעצם, כמעט כל דבר שהממשלה אומרת, אנחנו מרגישים שאנחנו אומרי הן.
ציפי חוטובלי: אפילו אני שלמדתי פה את מלאכת הפשרה פה, לפעמים אתה מתחזק בדעה שאפשר להגיע גם להישגים שלמים.
רותי אלדר: תמשיכי להיות עקשנית.
ציפי חוטובלי: זאת בהחלט שמחה.
ציפי חוטובלי: שוב, אני מודה לכל מי שסייע.
ציפי חוטובלי: אני פונה לכל המנהלות במרכזי הסיוע, תעזרו לנו למנוע הטרדות.
ציפי חוטובלי: לא רק לדאוג שיוכלו לתבוע אחרי הטרדות, למנוע הטרדות זאת המטרה שלנו.
ציפי חוטובלי: נמשיך בשיתוף פעולה לא רק בהקשרים של הפגיעה אלא גם במניעה.
רותי אלדר: דווקא בעניין ההטרדה, הארכת תקופת ההתיישנות בהחלט יש בה אלמנט של מניעה.
רותי אלדר: מדובר פה הרבה מאוד על אנשים רציונאליים, בעלי תפקידים שבהחלט זה יכול להוות נקודה.
רותי אלדר: האדם יגיד לעצמו: ירדפו אותי עוד הרבה שנים אחר-כך.
ציפי חוטובלי: אני לחלוטין מסכימה ואני מזכירה לכולם שלמרות שמדובר בעבירות הרבה יותר חמורות, בסופו של דבר קצב הורשע לא על בסיס המתלוננת הראשונה שלגביה לא חלה ההתיישנות.
ציפי חוטובלי: העבירה שהכניסה את קצב לכלא היתה עבירה שהתרחשה כמה שנים קודם.
ציפי חוטובלי: למי שזוכר את הסיפור, סיפורה של א' ממשרד התיירות שבגללה הורשע קצב.
ציפי חוטובלי: זה היה סיפור ארוך שנים.
תמי סלע: עוזר שר המשפטים נמצא קרוב לכאן והוא ביקש לומר כמה דברים ושלא נסגור את הישיבה.
ציפי חוטובלי: אפרופו "דוח שניט" אנחנו נעשה ישיבה משותפת.
רותי אלדר: אחת הבעיות היא שאנשים לא יודעים.
רותי אלדר: זה יפה מאוד שהארכנו את התקופה ל-7 שנים.
רותי אלדר: השאלה, האם באמת כל מי שצריך לדעת יודע?
רותי אלדר: בזמנו ביקשנו ממך לקדם איזו הצעת חוק בנושא של וידוא נפגעי עבירה בכל מיני דברים שהם לא יודעים.
ציפי חוטובלי: זאת ההצעה הבאה שלנו שעולה לוועדת שרים.
ציפי חוטובלי: תעזרי לנו בלובינג עם השרים?
רותי אלדר: כמיטב יכולתנו נעשה את זה.
ציפי חוטובלי: יופי, הרווחנו עוד הצעת חוק שנקבל בה סיוע.
ציפי חוטובלי: מיכל, מה אפשר לעשות כדי להגביר מודעות?
ציפי חוטובלי: ננסה לתקשר את הצעת החוק הזאת.
ציפי חוטובלי: הרבה פעמים המהפכות האמיתיות בחקיקה לא תמיד זוכות להדים תקשורתיים.
ציפי חוטובלי: לפעמים הצעת חוק פופוליסטית זוכה ליותר תהודה תקשורתית מאשר הצעת חוק משמעותית שבאמת עוברת.
ציפי חוטובלי: אלה כללי המשחק ואנחנו נתמודד איתה.
ציפי חוטובלי: מהי הדרך הטובה להביא את זה לידיעת האנשים?
מיכל רוזין: לאורך כל השנים אנחנו טוענות שיש לעשות כמה שיותר הכשרות וכמה שיותר סדנאות לכל אנשי המקצוע.
מיכל רוזין: בעיקר כאלה שעוסקים עם ילדים אבל כמובן גם בגירים.
מיכל רוזין: זה המפתח.
מיכל רוזין: לצערנו, שר החינוך שהיה יושב ראש הוועדה הזאת וציפינו ממנו לגדולות ונצורות, אנחנו לא מצליחות לקדם איתו את הנושא.
מיכל רוזין: הילדים לא עוברים באופן שוטף, ברור וקבוע הדרכה.
ציפי חוטובלי: את גולשת פה לתחום אחר של קטינים.
ציפי חוטובלי: התחום של קטינים הוא תחום ייחודי מבחינת הסיוע של ההורים שלו המחנכים.
ציפי חוטובלי: אני מדברת על אנשים בגירים שהוטרדו.
מיכל רוזין: קודם כל יש חשיבות להתחיל לחנך בגיל כמה שיותר צריך כי זאת מניעה ואנחנו רוצים למנוע פגיעה.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים על-כך שאין הכשרות לגורמים טיפוליים, בין אם זה לעובדים סוציאליים ובין אם זה רופאים, אחיות, רופאי משפחה, רופאי ילדים.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים על-כך שצריך לעשות יותר הכשרות לממונות במקומות עבודה, שבעצם מתוקף החוק הן ממונות אבל אין להן הכשרה.
ציפי חוטובלי: מיכל, איפה הפער?
ציפי חוטובלי: החקיקה לא מיושמת או שאין חקיקה שמחייבת?
מיכל רוזין: כל הנושא של סדנאות והכשרות אין חקיקה ואין נהלים.
מיכל רוזין: אנחנו מנסות לפנות למשרד הבריאות בעניין הזה לקבוע נוהל לגבי רופאים.
מיכל רוזין: אפילו אין נוהל לגניקולוגים שהם צריכים לעבור הכשרה בנושא פגיעה מינית.
מיכל רוזין: אין נהלים בעניין הזה וזה לא קיים בחקיקה.
מיכל רוזין: אותו דבר גם לגבי משרד החינוך.
מיכל רוזין: כמובן בעניין של הממונות.
מיכל רוזין: החוק להטרדה מינית חסר בעניין הזה.
ציפי חוטובלי: כפיים לגלעד נציג משרד המשפטים, מגיע לך.
ציפי חוטובלי: תקשיב, הפלגתי בתשבחות לשר שתמיד אומר שבגלל שיש לו 5 בנות הוא מחויב לערכים פמיניסטיים.
ציפי חוטובלי: אני חייבת לומר לך שהוא גם מיישם.
ציפי חוטובלי: אני מלאת תודה על שיתוף הפעולה המדהים והתמיכה ברעיון שהוא אמנם טבעי וברור אבל מה לעשות שבכנסת אתה רואה שלא כל מה שברור, מובן, טבעי ונכון, גם קל להעביר אותו בחקיקה.
ציפי חוטובלי: יישר כוח גדול לשר וגם לעבודה הנפלאה שאתה עושה.
ציפי חוטובלי: אני רוצה להגיד לכם שישבתי הרבה עם גלעד.
ציפי חוטובלי: הוא יד ימיני, הוא פשוט מלמד אותי את כל התרגילים בספר במובן היפה.
ציפי חוטובלי: הוא אומר לי: את זה אפשר להעביר ואת זה לא כדי שהצעות החוק יהיו יעילות ויעברו.
ציפי חוטובלי: תודה אישית ממני אליך.
גלעד סממה: תודה רבה גם בשמי וגם בשם השר.
גלעד סממה: היו כאן מהמורות וכמובן יש פנים לכאן ולכאן.
גלעד סממה: יש עמדות אחרות בנושא הזה ואת מודעת לעמדות האלה.
גלעד סממה: חשבנו שבנסיבות העניין הספציפי הזה אנחנו חושבים שכן נכון לעשות כן.
גלעד סממה: עוד ידובר בנושא הזה בהצעת חוק דיני ממונות ששם יש נושאים אחרים שעולים על הפרק כמו עילות ההשהייה אבל כרגע בעת הזאת אנחנו חשבנו שזה נכון לקדם את זה.
תמי סלע: הנוסח שהקראנו הוא הנוסח שבעצם קובע הפנייה לסעיף 5 בחוק ההתיישנות הקיים שקובע את התקופה הכללית שחלה על כלל התביעות האזרחיות.
אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את הדיון בוועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ולקדם בברכה את שר הפנים אלי ישי.
אורית זוארץ: הדיון משודר ועל סדר היום הפעילות של משרד הפנים ושל רשות האוכלוסין וההגירה לטיפול ולמיגור תופעת הסחר.
אורית זוארץ: לכל משרד יש את האחריות שלו ויש את הנדבך שעליו המשרד אחראי.
אורית זוארץ: בין הנושאים שביקשנו מכם להתייחס –ואני אשמח אם השר יגע בנושאים האלה או לאחר מכן צוות משרדו בהרחבה, יש מספר סוגיות שהיו במשך השנה האחרונה בוועדה ובדיון האחרון שהתקיים בנובמבר 2010 עם מר אמנון בן עמי.
אורית זוארץ: בין הנושאים שעלו היו מתן אשרות לקרבנות הסחר והעינויים, הפרדה לחוסות במקלט, טיפול בנושא דמי התווך והניצול של מעסיקים עובדות שמגיעות לכאן.
אורית זוארץ: חלק מן הנושאים מטופל על ידי הועדה שמטפלת בעובדים זרים אבל עדיין יש עובדות שמנוצלות גם מבחינה מינית וגם מבחינת תנאי ההעסקה שלהן.
אורית זוארץ: בגלל חוסר הבהירות ביקשנו נתונים על השאלה כמה נשים וכמה גברים נמצאים בארץ כמהגרי עבודה כי אנחנו מדברים על אוכלוסיה שהיא מוחלשת ושהיא גם יותר חשופה לניצול.
אורית זוארץ: כל נושא הסיעוד – ונמצאת אתנו רננה, הסיעוד, הפיקוח והבקרה של עובדות בתחום הסיעוד, וכמובן הטיפול המשרד בכל המקרים החריגים, מקרי החירום שקורים לאותם גורמים שפונים אליכם.
אורית זוארץ: לגבי סוגיית החוזים בזמנו הצענו חוזה אחיד להעסקת מהגרי ומהגרות עבודה, חוזה שיבהיר באופן מפורש את תנאי ההעסקה שלהם, כדי שהם לא יהיו חשופים לאותו ניצול או אחזקה בתנאי כפייה.
אורית זוארץ: הדבר האחרון הוא ה"זכותונים", אני מניחה שבנושא הזה נגעו גם בוועדה לעובדים זרים ואנחנו מדברים כאן על עובדות שמגיעות לארץ שנקודת המוצא שלהן היא יותר נמוכה.
אורית זוארץ: ציר נוסף הוא האחרון שאנחנו מתמודדים אתו בעיקר בשנים האחרונות והוא הפליטות ומבקשות המקלט שמגיעות מאפריקה וקצת יותר על המדיניות שלכם כמשרד בכל הקשור לטיפול באותן פליטות ומבקשות המקלט.
אמנון בן-עמי: מבקשות מקלט, לא פליטות.
אורית זוארץ: פליטות זה אחרי שהן הוגדרו אבל בשלב הראשוני הן מבקשות מקלט.
אורית זוארץ: זו סוגיה שעלתה על סדר היום, אני רוצה לחדד שבדוח האמריקאי שפורסם ביולי האחרון ציינו בצורה מפורשת את הצרכים של הפליטות ומבקשות המקלט, זו האחריות שלנו כמדינה שחתומה על אמנות בינלאומית, לטפל בקרבנות העינויים, הסחר ומבקשות המקלט.
אורית זוארץ: השר יהיה אתנו רק חצי שעה והשר יפתח.
אורית זוארץ: נאפשר למספר נציגים להעלות מספר שאלות ואחר כך המנכ"ל ישב אתנו להמשך הדיון.
אליהו ישי: אני רוצה לברך אותך, אורית, גם על החוק שעבר בשבוע שעבר, על הפעולות שלך ועל ההתמסרות שלך לוועדה שאת עומדת בראשה, וגם להישגים שלך.
אליהו ישי: כל התופעה של סחר בנשים היא אחת הקשות שיש בעולם ואני שמח שבישראל היא יורדת.
אליהו ישי: תודות לפעולות הבינמשרדיות שנעשות, גם לך יושבת ראש הועדה, אורית, גם לגברת גרשוני ממשרד המשפטים, שעושה עבודה מצויינת, אצלנו ברשות אמנון, מיכל יוספוף ועורכת הדין אורלי שמואל, שרואים בזה, הייתי אומר ציווי מאד משמעותי וחשוב.
אליהו ישי: כפי שאמרתי "אדם נברא בצלם" ויש משמעות חשובה ביותר לפעול על מנת למגר את התופעה ככל שניתן.
אליהו ישי: לכן הרשות תעשה הכל על מנת לסייע ולעזור, לשתף פעולה עם הועדה בכל התחומים עם האמצעים שעומדים לרשותנו, גם באכיפה וגם בפעולות נוספות של אשרות במקרה הצורך, שניתן ונצטרך לעשות אותן במסגרת הטיפול שלנו.
אליהו ישי: התופעה הזו היא, כמו שאמרתי, היא קשה מאד ובכל העולם משתדלים להתמודד אתה, למרות שאני יכול לומר בסיפוק שיש ירדה בתופעה אבל זה כתוצאה ממאמצים אדירים של משרדי הממשלה השונים שפועלים בענין הזה וגם הרשות במשרד הפנים.