GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמירה אורן: כולנו חווינו בצורה טראומטית את המתקפה על השגרירות.
אמירה אורן: בימים אלה אנחנו עסוקים בהשבת הפעילות של השגרירות הישראלית לקהיר.
אמירה אורן: אנחנו נמצאים במגעים חיוביים מבחינתנו ומבחינתם כדי לחזור למקום הזה.
אמירה אורן: עצם קיום היחסים עם מצרים חשוב מכל ההיבטים שאנחנו רק יכולים להעלות על דעתנו.
אמירה אורן: בתוך סדר היום הישראלי-מצרי יש את סיני.
אמירה אורן: כמו שכולם בוודאי עוקבים, מכירים ויודעים, סיני היא מקום מאתגר וקשה עבור המצרים בהיבט של ביטחון לאומי ומשילות.
אמירה אורן: יש שם סוגיות ביטחוניות כבדות משקל למצרים עצמם ולנו, בקשר שלנו איתם.
אמירה אורן: אנחנו מדברים על הברחות כלי נשק, דברים שמסכנים את המשילות ואת הקיום המקובל של מדינה ששולטת בטריטוריה שלה, ולדברים האלה כמובן יש מיד השלכה עלינו.
אמירה אורן: הדבר הזה נדון בינינו בכל מיני ערוצים: ערוצים צבאיים, ביטחוניים וגם בערוצים מדיניים.
אמירה אורן: ואחרי שאמרתי את כל זה, בוודאי שאנחנו ערים לתופעה המחרידה של מחנות העינויים בסיני.
אמירה אורן: העלינו את זה בפני המצרים, ונוסיף ונעלה.
אמירה אורן: בקרוב יש פורום צבאי, שאנחנו שותפים בו, שנשים את הנושא הזה ונדון בו.
אמירה אורן: המצרים ודאי מודעים לעניין, אבל כמו שניסיתי לתאר בהקדמה, מה סדר-היום וכמה הסל של מצרים מלא.
אמירה אורן: נאמר כמובן את שלנו, כי אנחנו רואים גם את ההתרחשות כאן, וטוב שהיא מתקיימת, וטוב שישראל נותנת את דעתה, ומתאמצת ומשתדלת, אבל כמו שכולם אמרו, האחריות שלנו נגמרת בגבול.
אמירה אורן: אני יודעת שגם גורמים אחרים מעלים את הנושא מול מצרים, בוודאי האמריקאים וארגוני או"ם, וכך צריך להיות.
אמירה אורן: מעבר לזה לא אוכל להוסיף.
אורית זוארץ: אם אני מבינה נכון מתוך דברייך, חוסר היציבות והמציאות שמצרים מתמודדת איתה, רק מעצימה את חוסר האונים ואת הסיכון שלוקחים אותם מסתננים, מהגרי עבודה, פליטים.
אורית זוארץ: זה בעצם רק מעצים את הפליטות שלהם.
אורית זוארץ: יש עכשיו איזשהו טרנד חדש, קוראים לזה פליטי אקלים, אנשים שמהגרים בגלל מציאות כלכלית שנובעת מסוגיות סביבתיות והיעדר מים, והם ממשיכים ונעים צפונה.
אורית זוארץ: השאלה היא אם זה מעצים או מחזק את הפליטות שלהם במקרה הזה.
אורית זוארץ: מצרים לא הפכה להיות איזושהי אבן שואבת לאותם מהגרי עבודה.
אורית זוארץ: כי אם המטרה הראשונה שלהם היתה הגירת עבודה, נכון להיום הם נותרים במרחב הזה כפליטים.
אמירה אורן: אני לא רוצה להיכנס להגדרות.
אורית זוארץ: לנו זה חשוב, מכיוון שמשרד הפנים מתייחס אליהם כאל מהגרי עבודה ומסתננים.
אורית זוארץ: אין שם התייחסות של פליטות.
אמירה אורן: אני אולי אגיד משהו אחר, ואנסה לתת תשובה.
אמירה אורן: התופעה הזאת של אנשים שמהגרים אל מצרים היא לא חדשה, היא לא התחילה אחרי המהפכה.
אמירה אורן: מצרים היא חלק מאפריקה, והיא גובלת בסודן ובכל מדינות אפריקה, כמו שאנחנו מכירים את המפה.
אמירה אורן: נהרו אליה במשך השנים, גם כשבמצרים היה שלטון הרבה יותר יציב ומסודר בעידן מוברק.
אמירה אורן: יש במצרים מעל 2 מיליון מהגרים, בלי להיכנס להגדרות, אנשים שהם לא מצרים שנכנסו, אפריקאים ברובם.
אמירה אורן: בזמנו, כשמוברק היה בשלטון והיו את הביקורים והנושא הזה עלה על-ידי ראשי הממשלה שלנו, בוודאי ראש הממשלה נתניהו בהקשר של בניית הגדר וכל התיאומים, קיבלנו נתון לפיו מתוך ה-2 מיליון האלה ששוהים בקהיר, 47,000 הוכרו כפליטים.
אמירה אורן: מצרים הכירה בהם לפי האמנות ולפי מה שמקובל.
אמירה אורן: כלומר אנחנו מדברים פה על מסות אדירות.
אמירה אורן: צריך גם לשים לב לעובדה שהאנשים האלה, שמגיעים מאפריקה, שוהים שנה, חודשים בקהיר, ואז עושים את השלב הבא שהוא לשפר ולהגיע לישראל.
אמירה אורן: זו גם תופעה שקיימת.
אמירה אורן: נשאלו פה אנשים שהגיעו לארץ, ואמרו: שהינו כך וכך שנים, וחלקם דוברי ערבית.
אמירה אורן: הם שהו במצרים, והם רוצים להתקדם הלאה.
אמירה אורן: מה שאמרת, השינוי הטקטוני שעברה מצרים, וכל מה שקורה עכשיו בסוגיות ביטחון ושליטה, ללא ספק זה מאפשר את התופעה הזאת.
אמירה אורן: יש עוד סוגיה של הבדואים בסיני, שזה נושא מאוד מורכב, היחס בין המשטר לבדואים.
אמירה אורן: אני לא אכנס לזה, מטעמים ברורים, אבל זו גם סוגיה שתומכת לצערנו בתופעה הזאת של הסחר, וגם בניסיון להוציא מאותם אנשים אומללים יותר כסף בדרך של עינויים.
אמירה אורן: אני מקווה שאיכשהו עניתי.
אורית זוארץ: עורכת-דין גרשוני, את רוצה להתייחס, לפני שאנחנו עוברים הלאה?
רחל גרשוני: לנושא הזה?
אורית זוארץ: לא, בכלל.
רחל גרשוני: במשרד החוץ?
אורית זוארץ: אם יש עוד דברים שהיינו רוצים לשמוע במסגרת הוועדה.
רחל גרשוני: כן, בטח.
רחל גרשוני: קודם כול, אני חייבת להגיד שהקשר של היחידה שלנו עם משרד החוץ הוא שוטף, הוא טוב, הוא מועיל.
רחל גרשוני: אם אני צריכה למשל מידע על אפריקה, על תרבויות אפריקה, או אם אני צריכה מידע כלכלי, חברתי, פוליטי, על דרום מזרח אסיה, אני פונה למשרד החוץ.
רחל גרשוני: הם נותנים לי מידע, הם מפנים אותי למומחים.
רחל גרשוני: זה פשוט מקור יידע חשוב.
רחל גרשוני: גם דסק מצרים.
רחל גרשוני: אנחנו בקשר עם דסק מצרים, ואנחנו יודעים שהיו מגעים עם המצרים נגד כל הסיכויים, ושיש מגעים שוטפים.
רחל גרשוני: אשר לנסיעות, אני חייבת להגיד שמשרד החוץ, כשאנחנו נוסעים לפחות, מארגנים לנו ביקורים ופגישות מאוד חשובות, ויש השלכות חשובות לביקורים האלה.
רחל גרשוני: למשל הקשר שלנו עם קבוצת המומחים של האיחוד האירופי, זה בחלקו הגדול הודות למשרד החוץ, שמארגן לנו את הפגישות האלה.
רחל גרשוני: בנוסף לזה, יש יוזמות חדשות שאנחנו מדברים עליהן.
רחל גרשוני: למשל העניין הזה של הזכותון.
רחל גרשוני: אני מציעה, אני בקשר עם המחלקה הקונסולרית, להכין כרטיס.
רחל גרשוני: כרטיס קצר לעובד הזר המגיע, בכל מיני שפות: תדע לך שאם אתה מגיע לישראל ואתה נקלע לתנאים קשים במיוחד וכולי, אתה יכול לפנות לזה וזה.
רחל גרשוני: אז אני במגעים איתם.
רחל גרשוני: יוזמה נוספת היא השולחן העגול של הקונסוליות כדי שילמדו זה מזה, כיוון שהשגרירות הפיליפינית למשל היא שגרירות נפלאה, היא נותנת את המידע הכי מפורט לעובדים, לפני שהם מגיעים, ואחרי שהם מגיעים.
רחל גרשוני: אנחנו רוצים להפיץ את הידע הזה, כדי שכל הקונסוליות והשגרירויות פה בישראל ינהגו באופן דומה, וכך יהיה עוד מבצר הגנה לעובדים הזרים.
רחל גרשוני: אז זה גם כן בשיתוף משרד החוץ.
רחל גרשוני: ישנו גם מרכז "גולדה מאיר" בחיפה.
רחל גרשוני: כל שנה הם עושים כנס מאוד חשוב, והשנה הם הצילו אותנו, אני חייבת להגיד, ביחד עם משרד החוץ ומש"ב, משום שרצינו, כפי שאת יודעת, לעשות יום עיון על היחסים בין הממשלה לארגונים לא ממשלתיים.
רחל גרשוני: חשבנו שההצלחה במאבק בסחר בבני אדם דורשת שיתוף פעולה עם ארגונים לא ממשלתיים.
רחל גרשוני: מתפתח עכשיו אקלים מסוים שלא נוח ליחסים האלה, אז מרכז "גולדה מאיר" בחיפה הציע את המשאבים שלנו כדי לקיים את יום העיון הזה.
רחל גרשוני: אנחנו מאוד מודים על כך.
רחל גרשוני: אנחנו מביאים מומחים בשיתוף היחידה להסכמים בין-לאומיים, מומחים מהאיחוד האירופי, מומחים ישראליים.
רחל גרשוני: ננסה שכל הנוכחים פה מהממשלה ישתתפו ביום העיון הזה במאי.
רחל גרשוני: זו עוד דוגמה לשיתוף פעולה מאוד פורה עם משרד החוץ – גם עם המחלקה הקונסולרית, גם עם האגפים השונים: צפון אמריקה, אפריקה, אסיה וכן הלאה.
רחל גרשוני: זה אחד המשרדים שאנחנו מפיקים מהם תועלת מרובה.
אורית זוארץ: תודה רבה לך, עורכת-הדין גרשוני.
אורית זוארץ: תודה רבה לסגן השר, הוא נאלץ לצאת בשל אילוצי לו"ז, אבל אנחנו נמשיך את הדיון.
אורית זוארץ: צוות משרדו נשאר אתנו, נכון?
אורית זוארץ: הצטרף אלינו חבר הכנסת נסים זאב.
אורית זוארץ: אתה רוצה לומר כמה מלים?
נסים זאב: אין לי חומר לידי.
נסים זאב: מה השתנה מאז?
אורית זוארץ: הם הציגו את זה לא בדוח כתוב.
אורית זוארץ: אנחנו נשמח להעביר לך את מה שהתבקש המשרד לעשות, ותוכל להתעדכן תוך כדי.
אורית זוארץ: נציג אמנסטי, עודד דינר, בבקשה.
עודד דינר: תודה רבה, גברתי יושבת-הראש.
עודד דינר: רוב הדברים שאומר נוגעים בעיקר לישראל, אבל אני דווקא רוצה להתחיל בהתייחסות לדברים שנאמרו פה על דברים שקורים מחוץ לישראל.
עודד דינר: לפני כחודש "אמנסטי אינטרנשיונל" פרסם דוח חריף מאוד על מצב זכויות האדם במצרים לאחר המהפכה.
עודד דינר: כחלק מהדוח, פרק שלם מתייחס להפרות זכויות האדם הקשות הכוללות סחר, עינויים ואונס, שחווים מבקשי המקלט בדרכם לישראל בסיני.
עודד דינר: הדברים מתועדים וממשיכים להיות מתועדים על-ידי הארגון.
עודד דינר: אז הנושא ידוע ומטופל גם על ידינו אל מול שלטונות מצרים, בתקווה שמשהו ייעשה.
עודד דינר: רציתי אולי להזכיר עוד דוח שרלוונטי לדברים שנאמרו פה קודם, בהקשר של מהגרי עבודה ומתווכים והקשר של זה לסחר בבני-אדם.
עודד דינר: לפני כשלושה שבועות הארגון פרסם דוח על מצב מהגרי העבודה הנפאלים בכל העולם, והפרות זכויות האדם הקשות שהם חשופים אליהם, בעיקר עקב פעילותם של מתווכים ושל סוכנויות גיוס שדורשות סכומי חוב מאוד גדולים.
עודד דינר: כחלק מהבעיה הזאת גם מהגרי עבודה נפאלים בישראל חשופים לבעיות האלה, ונשמח להיות בקשר עם משרד החוץ, משרד התמ"ת, כדי לקדם הסכמים, כמו שדובר פה, מול תאילנד, בולגריה, רומניה, וגם אל מול ממשלת נפאל כדי למנוע את הפרות זכויות האדם שהם חווים.
עודד דינר: אם נתקדם לעניינינו, אחד מהדברים ששוחחו פה - - -
אורית זוארץ: זה צלצול למליאה, למי שתוהה.
אורית זוארץ: יש לנו עוד רבע שעה.
עודד דינר: אז אני אנסה לקצר.
עודד דינר: עלה פה איזשהו בלבול לכאורה בין מעמדם של המסתננים, אלה שמגיעים מסיני כמבקשי מקלט וכפליטים, וכקורבנות סחר וקורבנות עינויים.
עודד דינר: אנחנו מציעים לא להתייחס לאיזשהו מעמד מובדל, אלא אנחנו מציעים גישה רב-שכבתית.
עודד דינר: אין מניעה להתייחס למבקשי מקלט גם כקורבנות סחר, להיפך.
עודד דינר: יש לדבר הזה תקדימים רבים מבחינה בין-לאומית, של מה שנקרא “complementary protection”, הגנה משלימה.
עודד דינר: אנשים שהם מבקשי מקלט ופליטים, שגם נבדקים, אם הם היו קורבנות סחר, קורבנות עינויים.
עודד דינר: זה לא חייב להיות נבדל, אלא יכולה להיות גישה משלימה.
עודד דינר: היתה פה התייחסות מאוד מקיפה למחויבות הבין-לאומית של ישראל בנושא פליטים.
עודד דינר: אני מקבל את ההערה של גברתי יושבת-הראש, שזה לא הנושא בו מטפלת הוועדה, ולכן לא ארחיב.
עודד דינר: אני רק כן רוצה להעיר, שלצערי יש פער עצום בין המחויבות הבין-לאומית של ישראל, כמו שתוארה על-ידי נציגי משרד החוץ, ובין המעשה.
עודד דינר: רק אזכיר לדוגמה חוק למניעת הסתננות שעבר אך השבוע בכנסת, שמתיר עונשי מעצר לילדים.
עודד דינר: כמובן שזה נוגד את אמנת זכויות הילד.
עודד דינר: אני יכול להמשיך, אבל אני רוצה להתייחס באופן ספציפי לנושא הסחר בבני-אדם וקורבנות עינויים.
עודד דינר: האמנות הבין-לאומיות, וחלקן הוזכרו, לא בהכרח מדברות רק על הפרות שבוצעו בתחום המדינה.
עודד דינר: אנחנו מכירים את חוות הדעת שעורכת-הדין רחל גרשוני התייחסה אליהן.
עודד דינר: אנחנו מכירים את חוות הדעת הבין-לאומיות, שמדברות על כך שסחר בבני-אדם מטבעה היא תופעה חוצת גבולות, מה שנקרא "trans national", שמעורבות בה הפרות במדינות מוצא, מדינות מעבר ומדינות יעד.
עודד דינר: ולכן התייחסות מאוד צרה של ההפרות שבוצעו רק בתחום המדינה ספציפית נוגדות במידה מסוימת את רוח האמנות –כולל האמנות שצוינו: האמנה נגד עינויים, והאמנה להגנה על קורבנות סחר בבני-אדם – שבעיקרן מדברות על הגנה על הקורבנות, על בני-האדם, ולא בהכרח מחייבות, שרוב ההפרות בוצעו בתחום המדינות עצמן.
אורית זוארץ: יש מודלים שאתה יכול להציג, שמדינות לקחו על עצמן אחריות וטיפלו בקורבנות עבירה שנעברה שלא בגבולן?
אורית זוארץ: כי אם הבנתי נכון את עורכת-דין גרשוני, הנושא הזה נבדק עכשיו במסגרת המשרד – איך אפשר לתת מענה לקורבנות עינויים בעבירות שנעברו שלא בשטח מדינת ישראל?
רחל גרשוני: יש לנו כבר חוות דעת.
רחל גרשוני: זה בסדר לגבי טיפול רפואי ומקלט.
רחל גרשוני: הבעיה עכשיו היא אם המדינה שאליה מגיעים הקורבנות צריכה גם לדאוג לאשרות עבודה.
רחל גרשוני: זה כנראה נושא שנתון במחלוקת.
רחל גרשוני: אני גם חייבת לשתף אתכם בהרגשה שלי, שקשה לי עם הדקדוקים האלה: איזה קורבן הוא קורבן סחר?
רחל גרשוני: איזה קורבן מחנות עינויים הוא פליט?
רחל גרשוני: איזה קורבן הוא כך או אחרת?
רחל גרשוני: נגד כולם נעברו עבירות נוראות, ולכן לדעתי הדרך הנכונה לטפל היא לא: אוי, בוא נראה אם הוא מתאים ומסווג וכן הלאה, אלא שצוות יישב, ידון בתופעה ויבחן את דרכי הטיפול לכל קורבנות מחנות העינויים בסיני.
רחל גרשוני: מה נכון לעשות.
רחל גרשוני: בלי הסיווגים האלה.
עודד דינר: אני מוכן לקבל לחלוטין את העמדה שמוצגת פה.
עודד דינר: אני חושב שעל מדינת ישראל באמת לחשוב במובן רחב.
עודד דינר: אני מקבל את ההצעה כי כרגע החוק הישראלי הוא חוק מאוד צר שמטפל בתחומים מאוד מסוימים של סחר בבני-אדם למטרות זנות וכן הלאה, ולא מתאים למצב שהתפתח בשנתיים האחרונות.
עודד דינר: יש צורך אולי ליצור עוד תיקוני חקיקה, אבל גם מצבים בשטח.
עודד דינר: בשנה-שנתיים האחרונות מדינת ישראל אומנם הכירה, זיהתה וגם טיפלה במסגרת למשל מקלטים במספר מאוד מצומצם של נשים שעברו סחר ואונס, אבל - - -
קריאה: 310 - - -
שרה רובינסון: לא, בסיני הוא מתכוון.
עודד דינר: בסיני.
קריאה: אנחנו היום עומדים על 25.
אורית זוארץ: כמה, מנהלת המקלט שלנו?
קריאה: אנחנו היום עומדים על 12.
קריאה: סך הכול טיפלנו במעל 20 אנשים, יחד גברים ונשים, בשנת 2009.
עודד דינר: אנחנו מברכים על הדבר הזה.
עודד דינר: אנחנו חושבים שעקב המדיניות הקיימת המענה הוא לא מספק.
עודד דינר: מדינת ישראל צריכה גם להרחיב את הגדרותיה, אבל בהחלט, גם לאור העמדה שמוצגת פה, לשבת ולחשוב כחשיבה מערכתית איך לטפל בקורבנות שמגיעות לישראל.
אורית זוארץ: אני מציעה, עורכת-דין גרשוני, שבמסגרת שיתופי הפעולה ועבודה עם ארגונים, אפשר יהיה - - -
רחל גרשוני: האמת היא שכן, אבל אני חייבת פה להגיד משהו.
רחל גרשוני: אני מבינה את התסכול שלכם, מאוד מבינה את זה, תאמינו לי.
רחל גרשוני: מאז שנודעו לי העובדות על מחנות העינויים בסיני, אני גם כן מתקשה לתפקד בצורה נורמלית, אבל עם זאת אני כן צריכה להגיד שהמדינה אכן נרתמה בסיטואציה הזאת בדרך שראויה להתייחסות של שבח מסוים.
רחל גרשוני: למה אני מתכוונת?
רחל גרשוני: אני לא חושבת שכל מדינה בעולם היתה אומרת, שקורבנות שנפלו קורבן שלא בתחומי המדינה נעביר למקלט, ניתן טיפול רפואי, ניתן סיוע משפטי חינם.
רחל גרשוני: אני לא חושבת שזה חזון נפרץ, ולכן אני מציעה שבואו לרגע אחד נחשוב בכיוון הזה, שנעשו דברים מועילים.
רחל גרשוני: גם משטרת ישראל שהעמידה לדין משתפי פעולה, ואני מקווה שתמשיך, זה לא מובן מאליו.
רחל גרשוני: למשטרת ישראל יש הרבה דברים לעשות.
רחל גרשוני: גם דסק מצרים, עם כל הבעיות שלנו מול מצרים, כן הולך וכן מזכיר להם.
רחל גרשוני: כל הדברים האלה, אני רוצה פשוט שנעצור רגע ונגיד: אוקיי, עשינו משהו.
רחל גרשוני: האם זה מספיק?
רחל גרשוני: זה לא מספיק.
רחל גרשוני: אבל זה מעורר, בליבי לפחות, איזו הרגשה של הערכת הטוב.
אורית זוארץ: תודה רבה לעורכת-דין גרשוני.
אורית זוארץ: חבר הכנסת רוצה להתייחס והוא צריך לרוץ למליאה, אבל נמשיך עוד כמה דקות.
אורית זוארץ: בבקשה, חבר הכנסת נסים זאב.
נסים זאב: קודם כול, אני באמת מלא הערכה לגבי היושבת-ראש זוארץ.
אורית זוארץ: והצוות שעשה את העבודה.
נסים זאב: לא, אבל היא ממש בעקביות מנהלת פה את הישיבות, מקיימת דיונים מעמיקים.
נסים זאב: אני לא יכול להיות בכל הישיבות, מכיוון שפה במקביל הייתי בעוד שלוש ועדות.
נסים זאב: אני רוצה לומר, שמדינת ישראל כמעט הובילה בעולם עד לפני מספר שנים.
נסים זאב: מה שקרה פה, הקטסטרופה האחרונה, באמת היה איזה צמצום מסוים, וישראל שדרגה את עצמה עם פיקוח.
נסים זאב: מה שקורה בשנה וחצי-שנתיים האחרונות זה שבאים בהמוניהם אותם מסתננים, פליטים, ואני אומר לכם, יש פה טרור בשבטים הבדואיים, יש סחר ממש במספרים שלא ידענו כמותם מעולם.
נסים זאב: להעביר כל פליט או כל מסתנן נע בין 4,000 דולר ל-10,000 דולר, ועד שהכסף הזה לא משולם, אני אומר לכם, הם עוברים עינויים, נקודה.
נסים זאב: הם עושים את הכול כדי להגיע לאותן משפחות עם איומים, ובפועל אונסים את אותן נשים, מענים אותן.
נסים זאב: כמובן שזה נמצא בשטחים, לא אצלנו.
נסים זאב: כשהם היום מגיעים אלינו, אז אפילו בית-הסוהר סהרונים שעליו מדובר, להיות שם זה כבר בית הבראה מבחינתם.
נסים זאב: אני רק אומר, לגבי החוק שאדוני הזכיר, ובצדק.
נסים זאב: אני הבנתי שהחוק אומר שלוש שנים, זה בכדי שיבררו את העניין, אם הוא מסתנן או פליט, דהיינו כשההגדרה לא ברורה לגבי אותו אחד.
נסים זאב: כי בפועל אנחנו יודעים שהרבה באים כמסתננים לצורכי עבודה, ופשוט מציגים את עצמם כפליטים.
נסים זאב: אני תומך אפילו בתיקון חוק, שאם יתברר שהוא לא פליט אלא מסתנן, יש להחזיר אותו בלי בית-סוהר, ויפה שעה אחת קודם, ואפילו המדינה צריכה לסייע לו לחזור.
אורית זוארץ: לא תמיד יש לאן להחזיר.
אורית זוארץ: לפי תאור המצב במצרים היא לא בדיוק מקום שאפשר להחזיר אותו לשם, או בסודן או באריתריאה, שגם שמה הסוגיה הזאת לא כל כך ברורה.
נסים זאב: השאלה היא איך אנחנו מתמודדים.
נסים זאב: אז אני אומר, שבסוף 2012 הגבול יהיה סגור יותר הרמטי, ואותם מסתננים ופליטים לא יוכלו להגיע בכלל.
נסים זאב: אז איפה הם יהיו?
נסים זאב: הם יהיו באמת קורבנות לשם קורבנות, כי שם הם יעברו את כל העינויים.
נסים זאב: באיזשהו שלב זה צריך להסתיים.
נסים זאב: איך אנחנו יכולים לקחת אחריות על למעלה מ-3,000 פליטים כל חודש?
נסים זאב: עם כל הכבוד לכל הארגונים, אפילו אם נגדיל אותם, נכפיל אותם ונשלש אותם לא נוכל לטפל בכמויות האדירות האלה.
נסים זאב: ולכן אני אומר, שמצד אחד אסור לנו להרים ידיים, אבל צריכים לעשות כלפי אותם הסוחרים, לראות בהם טרוריסטים לכל דבר.
נסים זאב: צריך שתהיה נקיטת עונשים הרבה יותר חמורים, ובפרט שאנחנו יודעים באופן ברור שאותם שבטים עושים הון תועפות.
נסים זאב: מדובר כל יום על בין 200,000 דולר לחצי מיליון דולר.
נסים זאב: אני לא מגזים, תראו את המספרים, תראו את המחירים.
נסים זאב: וזה לא נעצר, זה ממשיך, כי יש קשר בין השבטים שנמצאים מאחורי הגבול לאלה שבתוך הגבול.
אורית זוארץ: נציגי משרד הפנים, אחרי זה נציגי המשרד לביטחון פנים והפרקליטות, אם אתן רוצות להוסיף עוד משהו.
אורית זוארץ: המשרד לביטחון פנים, לגבי שיתופי פעולה בכל מה שקשור לעבירות ולעבריינים, ועבודה קצת יותר ממוקדת שלכם על הציר הזה.
איתי קזאז: תוכלי רק למקד את השאלה?
אורית זוארץ: עלו כאן מצד הדוברים, ומהנתונים שקיבלנו, שיש איזושהי רשת שפועלת גם בתוך סיני, וגם בתוך מדינת ישראל.
אורית זוארץ: שיתופי הפעולה בין אותם גורמים עבריינים שאחראים לסחר בבני-אדם, לעינויים ולהחזקה בתנאי עבדות.
איתי קזאז: זה מן הסתם נושא מאוד מורכב לטפל ברשת או בתופעה שכוללת עבריינים משני צידי הגבול, במיוחד לאור הרגישות שצוינה כאן אל מול הגבול המצרי ואל מול שטח סיני.
איתי קזאז: זאת מגבלה קיימת וצריך להבין אותה.
איתי קזאז: במה שקשור לטיפול כאן, בתוך השטח שעליו אנחנו אחראים, המשטרה מקבלת את האינפורמציה והמידע גם מארגוני סיוע וגם מכל גורם שיכול לתרום, לגבי אנשים שמעורבים בעבירות האלה.
איתי קזאז: כאשר המידע הזה מגיע הוא מטופל לפי דרכי הטיפול המוכרות לנו, שאנחנו עושים גם במקומות אחרים, וזה אופן הטיפול בסוגיה.
איתי קזאז: הסוגיה היא בעיקר טיפול באותם פריטי מידע שמגיעים אלינו, על אנשים שמעורבים בתופעות האלה מכאן, בתוך ישראל.
איתי קזאז: גם הדבר הזה הוא מוגבל לאור כל מיני בעיות אחרות, ובנוסף המגבלה שציינתי קודם לגבי הגבול עם מצרים, בגלל שזו תופעה חוצה גבולות.
אורית זוארץ: יש לנו דיון ממוקד עם השר לביטחון פנים, ונשמח אם תרחיבו קצת יותר במסגרת הדיון גם על נושאים אחרים שעלו.
אורית זוארץ: אני אסכם את הדיון, ואתייחס לכמה סוגיות שעלו כאן.
אורית זוארץ: סוגיה אחת זה אשרור אמנות.
אורית זוארץ: ניקח לתשומת ליבנו ונבחן את האמנות קצת יותר לעומק, ואם יש צורך בקידום הליכי חקיקה, נפעל על מנת לקדם הליכי חקיקה, בעיקר בכל מה שקשור להגנה על קורבנות, ובמקרים מסוימים קורבנות שהעבירה כלפיהן נעברה מחוץ לגבולות ישראל.
אורית זוארץ: נבחן גם את האחריות שהמדינה לוקחת על אנשים שמגיעים לפתחה, כמו הטיפול שנעשה בקורבנות הסחר.
אורית זוארץ: נבקש שהמשרדים הרלוונטיים יציגו בפנינו בדיונים הבאים, ויעדכנו אותנו על הסדרת הזכותון והנגשת המידע לעובדים, למהגרי העבודה שמגיעים.
אורית זוארץ: אני בהחלט מקבלת את ההמלצה של עורכת-דין גרשוני, ליצור איזשהו זכותון משותף שהוא קצר, ממוקד ונהיר, מעבר למידע הרחב שאתם מעבירים.
אורית זוארץ: נמשיך לקדם במסגרת הוועדה את הביקור, בשיתוף פעולה עם משרד החוץ, של השגריר לואי דבקה.
אורית זוארץ: ציר נוסף שעלה במסגרת ישיבות פנימיות שקיימנו הוא שהוועדה תפנה למחלקת המחקר של הכנסת, להכנת דוח מסכם עשור פעילות מדינת ישראל והמאבק בסחר בבני-אדם בכלל, ונשים בפרט.
אורית זוארץ: מחלקת המחקר החוקרת שלנו תעביר את הפנייה, ונבקש שגם משרד החוץ יהיה צד בעניין, ויעביר את הפרק הרלוונטי לתחום הטיפול שלו.
אורית זוארץ: אני מחזקת את משרד החוץ על הפעילות שלו גם במסגרת מש"ב.
אורית זוארץ: סגן השר יצא, אבל אנחנו עובדות בשיתוף פעולה מלא עם הגברת מזל ריינפורד ממש"ב, ממרכז "כרמל", לא רק על הציר של סחר בבני-אדם, אלא גם על צירים נוספים.
אורית זוארץ: ובמסגרת העבודה שלנו עם מרכז "כרמל" נחשפנו למערך הדרכות, ואני לא יודעת עד כמה משרד המשפטים מודע למערך ההדרכות וההכשרות שמרכז "כרמל" עורך לעובדות סוציאליות, לעובדות קהילתיות ולגורמים ממדינות, שבמקרים רבים הן מדינות מקור לקורבנות, אם זה בחבר העמים, מדינות ברית-המועצות לשעבר, או בדרום מזרח אסיה.
אורית זוארץ: הם פשוט מגיעים להדרכות, אנשי חינוך, ואני חושבת שגם על הציר הזה אפשר לשתף פעולה.
אורית זוארץ: אחד הנושאים שהעליתי בישיבות זה השתתפות בכנסים בין-לאומיים.
אורית זוארץ: אני חושבת שמן הראוי שמשרד החוץ יכין, בסיוע המשרדים הנוספים שעובדים אתנו וגורמים מתוך הארגונים, מאגר של אנשי מקצוע.
אורית זוארץ: אני חושבת שזה צריך אולי להיעשות במסגרת הצוות שמתאם את המאבק בסחר בבני-אדם, בשיתוף עם משרד החוץ.
אורית זוארץ: צריך ליצור ממש מאגר מידע של אנשי מקצוע ישראליים, אם זה מתוך משרד המשפטים, אם זה מתוך המשרד לביטחון פנים, אם זה מתוך הפרקליטות, משרד הפנים, משרד הבריאות, משרד הרווחה וגורמים נוספים, כך שבכנסים ובאירועים בין-לאומיים תוכלו להיעזר.
אורית זוארץ: ולא רק לשלוח מדי פעם, אלא לעשות את זה בצורה ממוקדת וקבועה.
אורית זוארץ: ולא רק נציגי משרד החוץ, שהם מומחים בתחומם, אבל אני חושבת שהנציגים שיושבים כאן בוועדה יכולים לתרום מניסיונם, ובהרבה מקרים הפן הזה חסר.
אורית זוארץ: לפחות מביקורים שאני קיימתי גם באירופה וגם בארצות-הברית, הקול המקצועי, הפרופסיונאלי, של הגורמים המקצועיים במשרדים השונים, חסר.
אורית זוארץ: יש את הנציגות של משרד החוץ, הנציגים הקבועים שמגיעים לדיונים, ושיתופי הפעולה עם הארגונים השונים, אבל מדי פעם לצרף איש מקצוע שבא מאחד המשרדים זה מרחיב את היריעה, יש תמונה הרבה יותר רחבה.
אורית זוארץ: אני חושבת שזה מקרה שבו מדינת ישראל יכולה להתגאות ולהתפאר בעשייה שלה.
אורית זוארץ: אנחנו המדינה היחידה במזרח התיכון שמטפלת בקורבנות סחר, וזה משהו שצריך לחשוף ולשקף.
אורית זוארץ: גם בדוח המחמ"ד, זה משהו שהציגו בפני, שאנחנו המדינה היחידה במזרח התיכון.
אורית זוארץ: זה שיש מדינות שנמצאות במצב כזה או אחר במרחב, זה עדיין לא פוטר אותן מהגנה על זכויות אדם.
הילה טנא-גלעד: לא הבנתי.
אורית זוארץ: מדינת ישראל היא המדינה היחידה במזרח התיכון שמטפלת בקורבנות סחר.
אורית זוארץ: על הציר הגלובלי, זה באמת חיזוק שקיבלתי.
אורית זוארץ: זה לא מנחם אותנו, אבל עדיין זה הופך אותנו למודל במרחב, ולשיתופי פעולה גם בירדן וגם עם מצרים.
אורית זוארץ: יש לנו מה לתרום גם על הציר הזה, אנחנו עובדים עם ארגוני זכויות אדם שאפשר להרחיב את הפעילות שלהם.
אורית זוארץ: הישיבה ננעלת.
אורית זוארץ: נמצאות ונמצאים איתי כאן יושב ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, חבר הכנסת ציפי חוטובלי, חבר הכנסת ניסים זאב, חברת הכנסת מרינה סולודקין, יו"ר העבודה חברת הכנסת שלי יחימוביץ, שותפים ושותפות רבים שאני אציין תיכף את שמותיהם, אבל לפני הכל אנחנו נתחיל את הבוקר הזה בסרט שהפיקו, ביימו וערכו פרדי אינטרנטר ואריאל סאוור, ממכון ירושלים לצדק, שהחליט לשים את יהבו על מלחמה בסחר בנשים, על פי החלטתו של מייסד המכון, כלב מאיירס.
אורית זוארץ: פרדי ואריאל הגיעו אל לב ליבה של תעשיית הזנות, בכך שלקחו מקרה בוחן של סרסור לשעבר, שפתח צוהר לתעשייה.
אורית זוארץ: החשיבות של הסרט נעוצה בכך שאולי לראשונה המציאות משתקפת מעל המסך, אז בבקשה.
אורית זוארץ: מוצג סרט
אורית זוארץ: הסרט יעלה לפייסבוק, לאתר Jerusalem Institute of Justice ואפשר יהיה גם לצפות, גם להעביר הלאה ולהפיץ אותו.
אורית זוארץ: שוב, בוקר טוב לכולם.
אורית זוארץ: אנחנו ממשיכים בדיון בוועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.
אורית זוארץ: על סדר היום הדיון על התלת אחריות פלילית על לקוחות תעשיית המין והזנות והטיפול בקהילה.
אורית זוארץ: מזה שלוש שנים אני מכהנת כיושבת ראש ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.
אורית זוארץ: מיום כניסתי לתפקיד נחשפתי לעולם שלם, אפל וחשוך שמתנהל בחצר האחורית של מדינת ישראל.
אורית זוארץ: כן, זאת המדינה היהודית, הדמוקרטית, ששמה לנגד עיניה את ערך הצדק, השוויון, זכויות האדם.
אורית זוארץ: אני תופסת את עצמי כנבחרת ציבור ששמה לנגד עיניה את החובה להגן על כבוד האדם ולכן במשך שלוש השנים עמלו קשות, עם כל השותפים והשותפות שיושבים בחדר הזה, ואני ברשותכם את דברי ארכז בתודות.
אורית זוארץ: כי בלעדיכם לא יכולנו להגיע למעמד הזה.
אורית זוארץ: אני רוצה לציין שהדיון היום משודר.
אורית זוארץ: אזרחים ואזרחיות בישראל צופים בנו.
אורית זוארץ: הנושא עלה לסדר היום בצורה מאד מאד אינטנסיבית, בעיקר בשבוע האחרון עם הקמפיין שהובלנו יחד אתכם, יחד עם השותפים והשותפות.
אורית זוארץ: אז ראשית לחברי הכנסת שנמצאים כאן איתנו, יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה – חברת הכנסת חוטובלי.
אורית זוארץ: חבר הכנסת ניסים זאב, חברת הכנסת מרינה סולודקין.
אורית זוארץ: יושבת ראש מפלגת העבודה, הגברת שלי יחימוביץ.
אורית זוארץ: ואני אעבור לתודות.
אורית זוארץ: אני אתחיל משרי הממשלה שנאבקו ותמכו בהצעת החוק בוועדת השרים: השר יעקב נאמן, שר המשפטים.
אורית זוארץ: השרה לימור לבנת, שרת התרבות והספורט, היא תעמוד בראש הצוות בוועדת השרים, שיובילו וילוו את תהליך החקיקה.
אורית זוארץ: השר יצחק אהרונוביץ, השר לביטחון פנים.
אורית זוארץ: השר דן מרידור, השר לענייני מודיעין, שמאד הפתיע בעמדה שלו ובתגובה שלו; ואני מברכת את ועדת השרים והממשלה על תמיכתה בהצעת החוק ובמתן הזדמנות לקדמה.
אורית זוארץ: אני חייבת לציין את קודמתי בתפקיד, חברת הכנסת זהבה גלאון, יו"ר סיעת מרצ, לברך אותה על כניסתה לתפקיד ולעמידה בראש מרצ ולכהונתה כיו"ר הוועדה לפני ולעבודתה המאומצת, העיקשת והנחושה, למיגור תופעת הסחר בבני אדם בכלל, ובנשים בפרט.
אורית זוארץ: צוות הוועדה, יושבת ראש הוועדה הקודמת סיגלית, שעמדה בראש צוות הוועדה לפני אריאלה, דלית והדובר שלנו רבקה; טל דרור ושירן אקוניס, הצוות שלי.
אורית זוארץ: חברי הכנסת שתומכים בחוק, אני לא אקריא את כל שמותיהם, יש מעל 20 חברי כנסת, אבל הם שותפים אמיתיים לקידום הצעת החוק.
אורית זוארץ: מרית דנון, ראש הרשות לקידום מעמד האישה, שיזמה את התכנית הלאומית לטיפול בקורבנות זנות; למשרד הרווחה, שנמצאת כאן הנציגה ציפי נחשון-גליק, שעבדה קשה מאד כדי להרחיב את הפרויקט ולקדם אותו.
אורית זוארץ: משרד המשפטים, עורכת גרשוני, המתאמת הבין משרדית למאבק בסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט.
אורית זוארץ: ד"ר מירב שמואלי, עו"ד סיגלית זהר, שזכתה השנה בפרס על עבודתה המאומצת למיגור תופעות הסחר.
אורית זוארץ: עו"ד ענת זוהר, עורכת הדין הילה תנה, פרקליטות המדינה, עו"ד דליה אברמוב.
אורית זוארץ: המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל, ראש אח"מ יואב סגלוביץ, רב פקד רענן כספי, רב פקד ליאור שלו.
אורית זוארץ: סגן ניצב דורית בן-מאיר, רב פקד רובי קיים, אורית חיימי, אליעזר רוזנבאום, המשנה למנכ"ל.
אורית זוארץ: אני חושבת ששמותיהם חשובים, כי יש הרבה מאד שותפים למהלך הזה ,ואנחנו חייבים לתת מקום לכולם.
אורית זוארץ: הגברת יעל הרמל ממשרד הרווחה, הגברת עדה פליאל.
אורית זוארץ: את הגברת ציפי נחשון-גליק ציינתי.
אורית זוארץ: את משרד הפנים, אמנון בן עמי, מיכל יוספוף ואורלי שמואל.
אורית זוארץ: משרד החינוך והעומד בראשו היום, השר גדעון סער, שהיה יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה וקידם את התכנית הלאומית למאבק ולטיפול בקורבנות זנות.