GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציפי חוטובלי: הרי מאחורי הקו לא יודעים אם התקשרה עולה חדשה, אישה דתייה, גבר או אישה, בכל מקרה מגיעים לאיזשהו מרכז שמקבל פניות שהן מגוונות שצריך בסוף להעביר למקום ייעודי.
מיכל רוזין: נכון, אבל אנחנו דואגות להפיץ בקהילות שלנו.
מיכל רוזין: למשל, בקהילה הדתית-לאומית והחרדית, מפיצים את הקו הישיר למרכז הסיוע של הדתיות.
ציפי חוטובלי: שהוא לא מספר מקוצר, הוא מספר רגיל.
מיכל רוזין: הוא לא מספר מקוצר.
מיכל רוזין: אנחנו עדיין, בקמפיינים שלנו ובכל מקום, נגיד 1202.
מיכל רוזין: אני לא עכשיו אשב בכל ראיון בתקשורת ואגיד את כל המספרים.
מיכל רוזין: גם הקמפיין, אנחנו מצפים שהוא יהיה ל-1202 ולא לכל המספרים.
נתי ביאלסטוק: גברתי, אני אגיד מה הבעיה שלנו.
נתי ביאלסטוק: קודם כל, מי שצריך לעשות עבודה מאחורי העובדה שקו בסופו של דבר ייהנה מההסדר הזה שהוא חינם, זה משרד התקשורת.
נתי ביאלסטוק: זאת אומרת, אם יקום מחר מוקד אחר, ארגון נוסף, ארגון נפרד שאנחנו לא מכירים אותו היום, והוא רוצה לעשות עבודה קדושה וטובה מהסוג הזה גם כן, הוא יצטרך – על מנת לקבל מספר מקוצר ועל מנת שהמספר המקוצר הזה גם יוכר כמספר שהשיחות אליו הן חינם – לבוא למשרד התקשורת ולבקש שהמשרד יעשה את הפרוצדורות הנדרשות על מנת שזה יקרה.
נתי ביאלסטוק: למשרד התקשורת אין, ואף פעם לא יהיו לו, כלים להחליט האם זה גורם שזכאי לקבל זאת.
ציפי חוטובלי: הוא צודק.
מיכל רוזין: בסדר, אז עם הרווחה.
אורלי לוי אבקסיס: לכן עשו תוספת.
נתי ביאלסטוק: לכן אנחנו מבקשים הרשימה הזו תהיה רשימה שתוכן על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה יחד.
ציפי חוטובלי: אנחנו הסכמנו על העניין הזה, אנחנו כמובן חייכו כי במקרה מדובר באותו האיש.
נתי ביאלסטוק: היום במקרה מדובר באותו האיש ויכול להיות ששר התקשורת יודע גם שזה משרד שרשאי אבל מחר זה לא יהיה אותו איש.
נתי ביאלסטוק: שר התקשורת לבד לא יכול לקבוע.
ציפי חוטובלי: אין ספק, אנחנו מסכימים לחלוטין.
ציפי חוטובלי: זה לא בתחום המקצועי שלכם, אין ספק.
נתי ביאלסטוק: בדיוק, אז לכן אנחנו מבקשים שהרשימה הזו תקבע בתקנות שמעת לעת יקבעו.
ציפי חוטובלי: רק כי אנחנו לא רוצים לעכב את יישום החוק אנחנו מציעים – בואי תמי, תציגי את הרעיון של התוספת.
תמי סלע: הרעיון עונה על השיקולים שבגללם אתם מבקשים את העניין הזה, שההגדרה תכלול את המרכיב של "מפעיל מוקד חירום טלפוני" ובסופה "שנקבע בתוספת".
תמי סלע: בתוספת נכניס כרגע "מוקד חירום של מרכזי סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית" – את כל המספרים הרלוונטיים, שזה ארבעה אם אני מבינה נכון: 1202, 1203, של נשים דתיות ושל גברים דתיים, שהם יופיע במפורש.
תמי סלע: בנוסף, תהיה הוראה שאומרת: שר התקשורת ושר הרווחה רשאי להוסיף על התוספת בצו.
נתי ביאלסטוק: קודם כל, אני מבקש שהמספרים לא יכנסו אלא רק שם הארגון, כי מספרים נוגעים לתוכנית מספור.
ציפי חוטובלי: אין לי בעיה, בסדר גמור.
תמי סלע: חשבתי שזה חשוב לכם כדי לדעת לאיזה מספרים אתם נותנים.
אורלי לוי אבקסיס: זה פנימי.
נתי ביאלסטוק: זה נקבע בתוכנית המספור.
ציפי חוטובלי: בסדר גמור, אין בעיה, זה יותר חשוב.
תמי סלע: נצטרך רק את השם המדויק.
נתי ביאלסטוק: את השם של הארגון.
נתי ביאלסטוק: המספרים גם יכולים להשתנות לפעמים, יכולים להתווסף עליהם.
נתי ביאלסטוק: זה הרבה יותר קל.
ציפי חוטובלי: בסדר גמור, אין לנו מחלוקת.
אורלי לוי אבקסיס: כל מי שמוכר היום במספרים המקוצרים וכל מי שתראו לנכון להוסיף בהמשך, בהתייעצות של שר הרווחה עם שר התקשורת.
נתי ביאלסטוק: אגב, זה יכול להיות לאותו ארגון וזה יכול להיות לארגון אחר.
נתי ביאלסטוק: זאת אומרת, המספרים לא צריכים להיות בטקסט הזה.
נתי ביאלסטוק: תוספת זה דבר נכון כאשר מדובר בדברים שהם בסמכותו של שר התקשורת, פה אנחנו מבקשים תקנות על מנת שיהיה קבוע שהרשימה הזאת נקבעת במשותף על-ידי שר התקשורת ושר הרווחה.
נתי ביאלסטוק: החוק הזה הוא חוק של תקשורת.
תמי סלע: אפשר להגיד ששר התקשורת, בהסכמת שר הרווחה, רשאי להחליט.
אורלי לוי אבקסיס: בדיוק, בהסכמת שר הרווחה.
ציפי חוטובלי: אני בעד, נהדר.
ציפי חוטובלי: זה ניסוח טוב.
ציפי חוטובלי: יש לנו עוד דוברים שרוצים להעיר או לומר משהו?
ציפי חוטובלי: אז אני רק אסכם את ההסכמות שיש לנו כרגע.
ציפי חוטובלי: מבחינת תחולתו של החוק, אני מקבלת את הבקשה שלכם לחודש נוסף.
ציפי חוטובלי: אורלי, זה היה כשעוד לא הגעת.
אורלי לוי אבקסיס: אז זה שלושה חודשים מעכשיו?
ציפי חוטובלי: ארבעה חודשים, הם ביקשו ארבעה חודשים.
אורלי לוי אבקסיס: אז זה חודשיים נוספים.
ציפי חוטובלי: חודשיים מעכשיו.
ציפי חוטובלי: ביקשתם ארבעה חודשים מהיום?
עדי ויינברג: מיום הפרסום.
נתי ביאלסטוק: מיום הפרסום.
נתי ביאלסטוק: צריך להבין, ההיערכות שלנו היא יחסית הקטנה כי היא להכין מסמכים, אבל מבחינת חברות התקשורת זה לגעת במערכות הבילינג שלהם.
נתי ביאלסטוק: אף חברת תקשורת לא תתחיל את ההתעסקות בנושא הזה, במערכות הכבדות והמאוד מאוד יקרות האלה, לפני שיהיה חוק ויהיה להם ברור מה הם צריכים לעשות.
ציפי חוטובלי: ברור, בסדר, מקובל.
ציפי חוטובלי: אבל אנחנו נאשר אותו לקריאה שנייה ושלישית וזה יהיה כבר אוטוטו.
תמי סלע: חשוב לי להגיד ממש מילה על העבודה שעשו במחלקת המחקר של הכנסת, בדיקת עלויות.
תמי סלע: כמובן שאי אפשר להגיד פה עלות ברורה כי זה תלוי במספר הדקות ובעלויות אם זה בסלולרי, אבל אפשר לראות שבממוצע, וכנראה שזה פחות או יותר העלות היום, זה משהו כמו 200,000 ש"ח, כי מדובר על 40,000 פניות, ממוצע של 15-10 דקות לשיחה, ואם לוקחים ממוצע שחלק מהשיחות מתנהלות ברשת קווית וחלק ברשתות סלולריות אז זה פחות או יותר הטווח.
אורלי לוי אבקסיס: הצעת החוק כוללת את הטלפונים הציבוריים?
תמי סלע: אז רק חשוב להגיד את זה.
תמי סלע: יש את זה באתר.
ציפי חוטובלי: אז בעצם סיכמנו גם לגבי עניין התחולה וגם לגבי הנקודה איזה ארגונים יכולים להיכנס לתוך החוק.
ציפי חוטובלי: דיברנו על כל מי שכבר עכשיו נותן את השירותים האלה, ובמידה שבעתיד - - -
נתי ביאלסטוק: זה ארגון אחד, אני מבין.
אורלי לוי אבקסיס: לא, זה ארגון גג אחד.
ציפי חוטובלי: זה ארגון גג.
נתי ביאלסטוק: אז זה הארגון?
אורלי לוי אבקסיס: בינתיים, אם ירצו להצטרף?
אורלי לוי אבקסיס: על זה דיברנו.
ציפי חוטובלי: בדיוק בגלל זה עברתי עם מיכל על כל ההסברים, שיש תתי מגזרים והסתעפויות.
נתי ביאלסטוק: אבל הארגון הוא ארגון אחד?
אורלי לוי אבקסיס: זה לא ארגון אחד.
תמי סלע: יש להם איגוד שהוא על וכל אחד מהמרכזים הוא עמותה בפני עצמה ויש לה מוקד.
נתי ביאלסטוק: אבל כל אחד מהמוקדים הוא עמותה בפני עצמו?
תמי סלע: כל מוקד הוא עמותה בפני עצמה.
תמי סלע: יש להם מספר משותף, יש להם איגוד על אבל הם ארגונים נפרדים.
תמי סלע: אבל זה לא משנה, המספר הוא - - -
בת שבע נחמיה-מיכאלי: אבל יש להם ארגון גג.
מיכל רוזין: כל אחד מהם עמותה נפרדת, רשומה, ומקבלת תמיכה - - -
בת שבע נחמיה-מיכאלי: זה סיוע של האיגוד כאילו?
בת שבע נחמיה-מיכאלי: אם רוצים למקד.
קרן בר יהודה: לא, האיגוד הוא של המרכזים, לא המרכזים של האיגוד.
מיכל רוזין: הוא אומר שהוא רוצה לרשום את רשימת העמותות שמפעילות אז אנחנו נרשום את השם המפורש.
תמי סלע: כלומר, יש עמותה שהיא מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בירושלים ויש עמותה שהיא מרכז סיוע – אפשר להגיד: מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית".
אורלי לוי אבקסיס: כל מי שהיום כבר נהנה מהמספר הזה וכל מי שתרצו להוסיף בתוספת.
אורלי לוי אבקסיס: סליחה, לא, אנחנו לא נכנסים עכשיו לנושא הזה.
אורלי לוי אבקסיס: אני גם נורא מפחדת ממחר-מחרתיים, חלילה וחס – מיכל, את יודעת כמה אני מעריכה את העבודה שלכם ואתם עושים עבודת קודש – אי אפשר לדעת מה יהיה בעוד 10 שני ן ובעוד 17 שנים.
אורלי לוי אבקסיס: אני לא רוצה לרשום כאיגוד מרכזי הסיוע.
אורלי לוי אבקסיס: כל מי שנכנס היום ונהנה היום מהקו המקוצר וכל מי שתראו לנכון להוסיף בתוספת.
ציפי חוטובלי: למה אתם מבלבלים?
ציפי חוטובלי: אנחנו סיכמנו שמה שיהיה בתוספת זה כל ארגון שירצה "להתקבל" – אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהוא לא יעבור דרך מיכל רוזין, דרך האיגוד – אנחנו מבקשים משר הרווחה להיות הגורם שיאשר את זה ומשרד התקשורת יעבוד בתיאום עם שר הרווחה, נכון?
תמי סלע: אבל כבר עכשיו התוספת תכלול את המרכזים שהיום אנחנו יודעים שאנחנו רוצים לתת להם.
ציפי חוטובלי: בוודאי, זה ברור.
תמי סלע: ואז השאלה היא איך אנחנו כותבים אותם.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שצריך לכתוב אותם בשמם.
תמי סלע: ואז יש לנו את כל ה-11 כי לכל עמותה יש לה את השם שלה.
אורלי לוי אבקסיס: את כל ה-11.
ציפי חוטובלי: 11.
ציפי חוטובלי: זה לא סיפור כזה גדול.
תמי סלע: את צריכה להעביר לי את השמות המדויקים של כל עמותה.
תמי סלע: דווקא לאיגוד עצמו אין מוקד חירום, הוא ארגון על שלהם.
בת שבע נחמיה-מיכאלי: חשבנו להפנות למרכזי הסיוע.
ציפי חוטובלי: מיכל, את מסכימה אתי שצריך לפרט כל אחד מהארגונים?
ציפי חוטובלי: אני חושבת שרק לכתוב איגוד וזה מספיק.
מיכל רוזין: כן, אבל בואו לא נשכח שלמשל, קו גברים זה לא עמותה נפרדת, זה חלק ממרכז סיוע בתל-אביב אז זה גם קווים נפרדים.
אורלי לוי אבקסיס: אבל העניין של הקווים זה משהו שהוא פנימי למשרד התקשורת.
ציפי חוטובלי: מיכל, המהות היא חשובה כאן וגם פירוט הגורמים שעוסקים בזה כרגע ולכן אני חושבת שבתוספת כדאי לפרט את כל הארגונים שעוסקים בזה כרגע, שהם חוסים תחת הגג של איגוד מרכזי הסיוע.
ציפי חוטובלי: ותהיה תוספת שתאמר במפורש: אם אנחנו רוצים בעתיד לקבל לתוכנו ארגון נוסף - - -
אורלי לוי אבקסיס: רגע, יש עוד מרכזים היום שפועלים ועובדים והם לא תחת ארגון הגג?
מיכל רוזין: כן, אלסבאר בחיפה.
אורלי לוי אבקסיס: אז נוסיף גם אותם.
מיכל רוזין: בוודאי, הם חלק מה-11, וגם אילת שנכנסו בשנה האחרונה.
אורלי לוי אבקסיס: ואת יודעת אם יש עוד שעובדים והם לא תחת הגג שלך?
מיכל רוזין: לא כרגע.
אורלי לוי אבקסיס: את לא יודעת, אוקיי.
תמי סלע: זה אותו מספר?
מיכל רוזין: לא, זה לא 1202.
תמי סלע: אילת, זה לא 1202?
מיכל רוזין: אילת לא.
מיכל רוזין: באילת הם הקימו בעירייה, בלשכת הרווחה, עשו להם מספר חדש, מיוחד.
נתי ביאלסטוק: אין להם מספר נפרד, הם עדיין 1202?
עדי קאהן-גונן: לא, יש להם.
נתי ביאלסטוק: אבל זה מה שהיא אמרה.
עדי קאהן-גונן: לא, היא אמרה שיש חוץ מ-1202, 1203 ויש עוד שלושה מספרים.
נתי ביאלסטוק: לא, זה מספרים אחרים.
נתי ביאלסטוק: מספרים מקוצרים יש רק 1202 ו-1203.
עדי קאהן-גונן: גם את המספרים המלאים הם רוצים - - -
תמי סלע: דיברנו על זה כבר אז שיש מוקד של גברים דתיים ונשים דתיות שיש להם מספר אחר.
אורלי לוי אבקסיס: אז הם ייכנסו ל-1202.
נתי ביאלסטוק: אבל זה אותו מספר.
ציפי חוטובלי: משרד התקשורת, אתם מוזמנים להמשיך את הדיון הזה אחרי הישיבה הזאת אבל אנחנו רוצים להגיע לשלב הסיכומים, וגם חברותי ממרכזי הסיוע, בבקשה, אנחנו מתכנסים לשלב הסופי.
ציפי חוטובלי: אתן רוצות שהחוק יעבור?
ציפי חוטובלי: אז זה מה שאנחנו עושים.
ציפי חוטובלי: בבקשה, אני חושבת שאנחנו יכולים כבר להקריא את זה ולהצביע.
תמי סלע: "הוספת סעיף 12א 1.
תמי סלע: בחוק התקשורת (בזק ושידורים) התשמ"ב-1982, אחרי סעיף 12 יבוא: "שירותי בזק 12א (א) שיחה מאת מנוי של בעל רישיון אל מוקד חירום של מרכז סיוע למוקד חירום לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית תהיה בלא תשלום; בסעיף זה– לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית "בעל רישיון" – כהגדרתו בסעיף 5ב(ו);" שזה כולל גם רישיונות כלליים, גם רישיונות סלולריים, גם מיוחדים.
תמי סלע: "מרכז סיוע לנפגעות ונפגעי מינית" – מוסד ציבורי שנקבע לעניין סעיף 46 לפקודת מס הכנסה, שעיקר פעילותו סיוע לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית המפעיל מוקד חירום טלפוני, שנקבע בתוספת.
תמי סלע: (ג) בעל רישיון או מי מעובדיו שהגיע אליו מידע על דבר קיומה של שיחה כאמור בסעיף קטן (א), לא יגלה לאחר מידע אודות המתקשר או אודות השיחה ולא יעשה בו כל שימוש, אלא לפי הוראות כל דין או לפי צו של בית משפט.
תמי סלע: " תחילה 2.
תמי סלע: תחילתו של חוק זה ארבעה חודשים מיום פרסומו".
תמי סלע: ותיווסף תוספת שבה יהיה פירוט של אותם ארגונים שהיום נכללים במרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית.
אורלי לוי אבקסיס: ואז יהיה שם איך להרחיב את אותם - - -
תמי סלע: סליחה, נכון, את צודקת.
תמי סלע: "בהוראת שר התקשורת ושר הרווחה" – שר התקשורת זה יהיה בצו בהסכמת שר הרווחה - "רשאי לשנות את התוספת".
ציפי חוטובלי: אין מתנגדים.
ציפי חוטובלי: החוק מאושר לקריאה שלישית.
ציפי חוטובלי: עכשיו יש 5 דקות עד למליאה, תתבשמי מהברכות.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לברך את חברת הכנסת אורלי לוי-אבקסיס.
ציפי חוטובלי: אני רוצה לברך את משרד התקשורת שבאמת עבדנו אתו יד ביד בהקשר הזה, לברך את השר ואת הגורמים המקצועיים.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שיש מהפכות גדולות ומהפכות קטנות, בעיניי, המהפכות הגדולות באמת הן דווקא מהפכות שעוזרות לאזרח בחיי היום-יום.
ציפי חוטובלי: הדבר הזה הוא סוג של מהפכה כזאת.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שעשינו כאן
ציפי חוטובלי: מעשה מאוד מאוד חשוב למען המאבק בנפגעות תקיפה מינית ומאבק למען ארגוני הסיוע.
ציפי חוטובלי: יש כאן באמת הוכחה מאוד יפה של יוזמה שמשולבת עם גורמים מקצועיים.
ציפי חוטובלי: אני חייבת להגיד שבעידן שבו יורדים מאוד על לוביסטים אני כל הזמן אומרת: לשמחתי, הוועדה לקידום מעמד האישה לא עובדת עם לוביסטים, היא עובדת עם ארגוני נשים וארגונים שבאמת עושים עבודת קודש.
אורלי לוי אבקסיס: אבל הצעת החוק הזו לא נולדה מעבודה משותפת עם הארגונים, למרות שאנחנו כן כל הזמן בקשר, היא נולדה מהשטח.
ציפי חוטובלי: עוד יותר טוב.
אורלי לוי אבקסיס: היא לא היתה פרי יוזמה של הארגון אבל בהחלט אני חושבת שהיא העלתה בעיה שהארגון התמודד אתה בעבר.
ציפי חוטובלי: פשוט מיכל אמרה שהרבה פעמים ניסו בעבר.
מיכל רוזין: אנחנו ניסינו בעבר שנים, שנים, להעביר את הצעת החוק הזו.
אורלי לוי אבקסיס: לא היתה הצעת חוק כזו, אני כתבתי אותה.
מיכל רוזין: היתה.
מיכל רוזין: היא לא הונחה אבל היה ניסיון בזמנו כשאישרו את ער"ן כקו כזה.
אורלי לוי אבקסיס: אז איך לא הצעתם לנו הצעה כזו?
אורלי לוי אבקסיס: למה היא היתה צריכה להיוולד במפגש עם זאת מבאר-שבע?
אורלי לוי אבקסיס: זה מקסים אבל זה היה מקצר לנו תהליכים.
מיכל רוזין: הצענו כל כך הרבה שנים שכבר התייאשנו.
מיכל רוזין: אבל זה טוב ואנחנו עושות גם את עבודת הלובי בנוסף וזה חשוב מאוד.
ציפי חוטובלי: אז יפה, אני אגיד גם על העניין של השטח.
ציפי חוטובלי: באמת אני רוצה לברך את חברת הכנסת אורלי לוי שהיא באמת ממש נמצאת במפגשים – ליאת סוערת על העניין הזה, ברכות גם לך, ליאת, אני יודעת שאת עושה עבודת קודש בעניין הזה.
אורלי לוי אבקסיס: לגמרי, בכלל הארגונים עושים עבודה מדהימה שהמדינה צריכה לעשות.
אורלי לוי אבקסיס: אני מאוד מבינה שיש התרגשות אבל העניין החשוב הוא באמת שהחוק הזה אושר.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו נצביע עליו במליאה.
אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה להגיד לך תודה ענקית, לוועדה שלך תודה ענקית, ליועצת המשפטית ששמה את הדגש על כל שאלה והצליחה לגשר על כל הבעיות.
ציפי חוטובלי: בשמחה, מכל הלב.
ציפי חוטובלי: באמת מגיע לתמי, ממש מגיע.
ציפי חוטובלי: דיברתי על זה, אני חושבת שאנחנו נשלח מכתב.
מיכל רוזין: המשימה שלכם עכשיו היא ללחוץ על שר התקשורת ושר הרווחה שיהיה קמפיין, כי זה לא מספיק שזה יישאר רק בהודעה לתקשורת.
אורלי לוי אבקסיס: אני רוצה לומר עוד משהו, להגיד תודה רבה גם לחברות הטלפוניה בכלל כי אנחנו הפלנו עליהם פה עלות כלכלית בלי לשאול אותם דרך חוק.
אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שפה הזמן להגיד להם תודה רבה שהם לקחו חלק.
אורלי לוי אבקסיס: הם לא התנגדו.
אורלי לוי אבקסיס: אנחנו גם ניסינו לצמצם את הפגיעה שלהם ולהכיר בזה כהוצאות לצורך תרומה ושיתוף הפעולה אתן היה מדהים.
אורלי לוי אבקסיס: הוא לא היה משהו – למרות שלא היינו שואלים אתכם אם הייתם אומרים לא – אבל הם יצאו פה באמת כמי שמחזיר לחברה גם בדברים הכל כך חשובים האלו, שלפעמים זו הצלת חיים.
ציפי חוטובלי: יופי, אז ברכות לכולם, תודה לכולם וניפגש במליאה להצביע.
אורית זוארץ: על סדר-היום תוכנית העבודה של משרד החוץ, והעבודה שנעשתה במסגרת המשרד בשנת 2011.
אורית זוארץ: אני מקדמת בברכה את סגן שר החוץ, חבר הכנסת דני איילון, גם על שיתוף הפעולה המאוד הדוק אתך מיום כניסתי לתפקיד, וגם על שיתוף הפעולה הפורה עם צוות משרדך, וההשתתפות שלהם בכל הדיונים כמעט ובסיורים שאנחנו מקיימים.
אורית זוארץ: ההתגייסות המלאה של משרד החוץ לטיפול ולמיגור תופעות הסחר, ולקיחת האחריות.
אורית זוארץ: במסגרת הדיון היום ביקשנו את התייחסות
אורית זוארץ: כם לכמה סוגיות שעלו במהלך עבודת הוועדה בשנה האחרונה.
אורית זוארץ: ציר אחד זה האמנות הבין-לאומיות וההתחייבויות של מדינת ישראל בכלל ועם הכניסה שלנו ל-OECD בפרט.
אורית זוארץ: הפן המשפטי של המחויבויות לאמנות הבין-לאומיות, ומה נעשה במסגרת משרדך כדי לעמוד באותן התחייבויות.
אורית זוארץ: היינו שמחים לשמוע יותר על שיתופי פעולה ברמה הבין-לאומית גם עם האיחוד האירופי, גם עם ארצות-הברית וגם עם ארגונים בין-לאומיים שפועלים למיגור תופעות סחר בבני-אדם בכלל ונשים בפרט.
אורית זוארץ: ציר נוסף הוא המדיניות לגבי מדינות באפריקה.
אורית זוארץ: הובא לידיעתנו במסגרת דיוני הוועדה, שממשלת ישראל אמורה לדון מחדש במדיניות ההחזרה או בשיתופי פעולה עם מדינות באפריקה בכל מה שקשור להחזרת מסתננים.
אורית זוארץ: אבל בקרב המסתננים מבקשי המקלט ומהגרי העבודה יש גם קורבנות, אז היינו רוצים את התייחסותכם היותר מפורשת.
אורית זוארץ: כמובן, דוח מחלקת המדינה האמריקאי שמפורסם בכל שנה, ומשרד המשפטים – הילה טנא נמצאת אתנו – אמור לסיים את כתיבת הדוח.
אורית זוארץ: והיינו רוצים לשמוע, אלו נתונים אתם מתכוונים להעביר לדוח על מנת לשפר ולשנות את מצבה של מדינת ישראל.
אורית זוארץ: אתה יודע, הדירוג שלנו הוא לא כל כך מזהיר.
אורית זוארץ: זהו, אני אעביר את זכות הדיבור לך, ואם יהיו לנו שאלות נוספות, נשאל בהמשך.
דניאל אילון: תודה רבה לכולם, במיוחד ליושב-ראש הוועדה, חברת הכנסת אורית זוארץ.
דניאל אילון: אני רוצה באופן אישי להודות לך על הפעולה המאוד מבורכת, המאוד אינטנסיבית שאת עושה.
דניאל אילון: אנחנו באמת שמחים לשתף פעולה עם דבר שנראה לנו מוסרי, נכון, הכרחי, ומבחינת סדרי העדיפויות המוסריים בדיפלומטיה הישראלית הייתי אומר שהוא בסדר עדיפות עליון.
דניאל אילון: וכן, יש דבר כזה, יש מושג כזה שנקרא דיפלומטיה מוסרית, בוודאי כשאנחנו מדברים על מדינת העם היהודי.
דניאל אילון: מהבחינה הזאת, חברת הכנסת זוארץ, לפני שאסקור את הפעילות שעשינו בשנה האחרונה, והתוכנית שלנו גם לשנה הקרובה כדי לצמצם פערים, את ציינת את זה שאנחנו נמצאים לא במקום כל כך טוב מבחינת הדרוג.
דניאל אילון: יותר מאשר הדרוג חשובה לנו הפעולה בשטח.
דניאל אילון: הדרוג כבודו במקומו מונח – יש לנו כמה השגות לגבי הדרוג הזה – אבל בעיקר הפעילות, ומה שאנחנו עושים, גם הרבה בעזרתך, זה שינוי המצב בשטח.
דניאל אילון: זה סדר העדיפות הראשון.
דניאל אילון: אנחנו מקווים שגם הדיווחים יהיו יותר רלוונטיים ויותר מדויקים.
דניאל אילון: בהמשך לישיבה האחרונה שעשית בשנה שעברה שלחנו את הגברת רחל גרשוני לארצות-הברית, ואני מקווה גם לשמוע ממנה.
דניאל אילון: שלחנו גם עוד נציג-נציגה מטעמה לנסיעה אחרת.
דניאל אילון: אנחנו מקווים גם להזמין נציגים אמריקאיים לכאן במהלך השנה, אנחנו נסקור את זה בהמשך, אבל המטרה שלנו היא מטרה משותפת, היא מטרה חשובה, ונמשיך בנחישות, וכמובן בשיתוף פעולה עם הוועדה ואתך באופן אישי בעניין הזה ביתר שאת גם בשנה הבאה.
דניאל אילון: אבקש, ברשותך, את הגברת נינה בן-עמי ממשרד החוץ, שמופקדת על הנושא, לסקור את התגובה שלנו לדוח של מחלקת המדינה.
דניאל אילון: דרך אגב, נציגי השגרירות האמריקאית נמצאים כאן, כמו שהיו בשנה שעברה?
אורית זוארץ: הם הוזמנו.
דניאל אילון: טוב, חבל.
אורית זוארץ: אנחנו עובדים אתם בשיתוף פעולה.
אורית זוארץ: הם גם יצאו אתנו לסיורים ולביקור בסהרונים, לבחון את התופעה מקרוב.
אורית זוארץ: אני רק אציין שחברת הכנסת מרינה סולודקין הנמצאת אתנו היא שותפה לפעילות מקדמת דנא, עוד מהקדנציה הקודמת שלה בוועדה לקידום מעמד האשה ובוועדה למאבק בסחר בנשים.
אורית זוארץ: נמצאים כאן גם כל נציגי משרדי הממשלה והארגונים שהם הזרוע הביצועית ואלה שעובדים בפועל.
אורית זוארץ: התפקיד שלי, כמי שעומדת בראש וועדת המשנה, הוא לתכלל את כל העבודה, לפקח ולבקר, שהמטרות והיעדים שאנחנו מציבים לעצמנו קורים בפועל.
אורית זוארץ: חברת הכנסת מרינה סולודקין, את רוצה להתייחס?
מרינה סולודקין: לא, אני רוצה לשמוע.
נינה בן-עמי: בוקר טוב.
נינה בן-עמי: תודה רבה, סגן השר וחברת הכנסת זוארץ.
נינה בן-עמי: אני רוצה לסכם בקצרה את התגובה שלנו לדוח מחמ"ד בנושא סחר בבני-אדם.
נינה בן-עמי: אני רק אראה לכם, למי שלא ראה, את הגרסה הקשוחה, ככה זה נראה.
נינה בן-עמי: משרד החוץ הגיש תגובה כתובה לדוח הזה למחלקת המדינה האמריקאית בנובמבר 2011 דרך השגרירות שלנו בוושינגטון כמקובל.
אורית זוארץ: משרד המשפטים קיבל את ההתייחסות?
נינה בן-עמי: כן.
נינה בן-עמי: הם כתבו את זה, ואנחנו העברנו את זה.
נינה בן-עמי: זאת אומרת הם שותפים מלאים.
נינה בן-עמי: זה של מדינת ישראל בעצם, זה לא רק משרד כזה או אחר.
נינה בן-עמי: הדגשנו שישראל לוקחת את הדוח מאוד ברצינות, ולפיכך הבענו הסתייגות מחלקים שונים בו, כאשר הוא אינו משקף את ההתפתחויות המרכזיות החיוביות בישראל בשנה האחרונה.
נינה בן-עמי: הבענו גם דאגה, שהדוח משדר מסר, שמאמצים עילאיים בנושא החשוב הזה אינם זוכים להערכה מספקת, וכך פוגעים בעצם באנשים שעושים את מלאכת הקודש החשובה הזאת.
נינה בן-עמי: מבחינה ספציפית הבהרנו מצד אחד את החשיבות שאנחנו מייחסים לדוח ולערכים המשותפים עם האמריקאיים ברצון להיאבק בתופעות הסחר.
נינה בן-עמי: מצד שני, רשמנו את הליקויים שאנחנו רואים בדוח, שבאופן כללי ניתן לתאר אותם כאי הכללת הישגים, לצד הצגה מוטעית של נושאים מסוימים.
נינה בן-עמי: הדגשנו שישראל יכולה לשמש מודל בין-לאומי בתחומים הבאים: במאבק בזנות, בסחר בנשים ובשמירת זכויות קורבנות סחר, כולל מקלטים, סיוע משפטי חינם, הענקת אשרות עבודה ללא קשר לשאלה אם הקורבן משתף פעולה עם גורמי אכיפת החוק.
נינה בן-עמי: הזכרנו הישגים חשובים של הפרקליטות ברמה לאומית ומחוזית שלא הוזכרו בדוח, למשל מינוי של נציגים מיוחדים לנושא בכל מחוז – יוזמה חשובה שלא הוזכרה.
נינה בן-עמי: לגבי מחנות עינויים בסיני, ציינו כי ישראל זוכה לביקורת רחבה בשל היעדר מתן טיפול רפואי, זיהוי קורבנות או הענקת אשרות עבודה, תוך התעלמות מכך שהבעיה נגרמת מחוץ לגבולות ישראל, כי ישראל אכן מטפלת בקורבנות התופעה ברגע שהם כן נכנסים למדינה, גם אם זה באורח לא חוקי.
נינה בן-עמי: יש עוד יוזמות ישראליות חשובות שלא הוזכרו בדוח, למשל הדרכות שנעשו לזיהוי קורבנות, העברת קורבנות למקלטים, הענקת סיוע משפטי חינם של המדינה, הגשת כתבי אישום נגד מי שסייע לעבירה בתוך ישראל.
נינה בן-עמי: ציינו עוד בפני האמריקאים, שלא מזכירים בעלי תפקידים מרכזיים בישראל בדוח, בתמ"ת ובמשרד הפנים, ולא הוזכרו המאמצים האדירים שהושקעו בניסיון לזהות קורבנות סחר: סמינרים, עלוני מידע שהועברו לבעלי תפקידים, NGO’s ועוד.
נינה בן-עמי: בסיכום התגובה הזמנו את השגריר לואיס דבקה, שהוא השגריר המיוחד לנושא במחלקת המדינה, להגיע לביקור בישראל במהלך 2012, כדי שיוכל להתרשם באופן אישי מההישגים שלנו, ממה שנעשה כאן.
אורית זוארץ: הייתה התייחסות כלשהיא למדינות בדרום מזרח אסיה, שמהן מגיעים מהגרי עבודה ומהגרות עבודה, ועל כל הסוגיות שעלו במסגרת הדיון?
נינה בן-עמי: אני חושבת שאנחנו נתייחס לזה בהמשך, מבחינת הפעילות הפרו-אקטיבית שאנחנו עושים.
אורית זוארץ: כי אחת ההערות היתה גם על העניין הזה.
אורית זוארץ: כשאת אומרת סיני, כוונתך למצרים.
אורית זוארץ: חשוב מאוד לחדד, כי סך הכול ההתייחסות גם בדוח וגם בדוחות אחרים, ואני חושבת שגם אנחנו לפעמים חוטאים למקום הזה, ומדברים על סיני כאיזושהי יחידה שהיא נפרדת מישות מדינית.
אורית זוארץ: ואני מחדדת וחידדתי את זה בפני נציג השגרירות האמריקאית שעובד אתנו בשיתוף פעולה, שהאחריות על השטח הזה היא אחריות מצרית.
אורית זוארץ: ראש הדסק המצרי נמצאת כאן?
קריאה: כן, אמירה.
אורית זוארץ: שמעתי על פועלך ואני שמחה שאת כאן.
אורית זוארץ: זאת אחת הסוגיות שצריך לחדד, כי כתוב סיני, ואז זה מין אי ב- nowhere, ואף אחד לא אחראי.
קריאה: זאת נקודה מאוד חשובה ורלוונטית.
דניאל אילון: חברת הכנסת מרינה, את רוצה להגיב קודם, או לשמוע קודם?
מרינה סולודקין: לשמוע.
אורית זוארץ: אנחנו מהמקשיבות.
דניאל אילון: לגבי הפעילות שלנו במשרד החוץ, אני רוצה להגיד שזו פעילות שהיא רב תחומית.
דניאל אילון: יש כמובן את הגברת בן-עמי, אבל יש פה גם את אגף מזרח-התיכון, מצרים, אגף ארגונים בין-לאומיים, אגף המשפט, וכמובן פעילות שמשיקה למשרד המשפטים ומשרדים אחרים.
דניאל אילון: אז היתה התגובה, כמו ששמעתם, לדוח מחמ"ד.
דניאל אילון: הזמנו כמובן גם את לואיס דבקה לארץ.
דניאל אילון: אני חושב שזה מאוד חשוב שהוא יגיע לארץ, ואולי אפילו יהיה חשוב, שהוא ייפגש עם הוועדה.
אורית זוארץ: אנחנו נשמח לארח אותו במסגרת הוועדה, ואני חושבת שישנה חשיבות מאוד גדולה, שייפגש עם הגורמים המקצועיים, גם במסגרת הארגונים וגם במסגרת משרדי הממשלה.
אורית זוארץ: כשבונים את הסיור ואת הביקור שלו כדאי להקצות, מעבר אולי לישיבה החגיגית במעמדו בוועדה, ישיבות מקצועיות במסגרת המשרדים.
דניאל אילון: הכנו תוכנית או שלד די מפורט שכולל גם סיורים בשטח, וכמובן נשמח מאוד לקבל את כל הסיוע, ה"אינפוטים" מכם.
דניאל אילון: בשמחה רבה.
דניאל אילון: אז כמו שכבר אמרנו, מעבר להזמנה של לואיס דבקה, והתגובה שכבר שלחנו למחמ"ד באמצעות השגרירות שלנו ובשיתוף פעולה עם משרד המשפטים כמובן, היה הביקור של עורך-דין רחל גרשוני לכנס ה-UNODC, שמה הוצגה הפעילות הישראלית.
דניאל אילון: אני חייב להגיד, מהדיווחים ששמעתי, שהיתה הצגה מאוד מרשימה, היה ביקור מאוד חשוב.
דניאל אילון: וכמובן היו הפגישות שקוימו עם נציגים אמריקאיים.
דניאל אילון: גם שוגרה נציגה מטעמנו לכנס אבש"א.
דניאל אילון: אבש"א זה ארגון הביטחון ושיתוף פעולה באירופה.
דניאל אילון: זה היה בקיץ האחרון.
דניאל אילון: גם במהלך הביקור הזה באירופה היה דיון די ממצה עם גורמים בין-לאומיים בכלל ועם אמריקאיים בפרט.
דניאל אילון: בנוסף לזה, אתם יודעים שצדק לא צריך רק להיעשות אלא גם להיראות, אז גם דאגנו לראיון עם המתאמת על מה שנעשה בישראל.
דניאל אילון: זה פורסם באתר אינטרנט מקצועי שעוסק בסחר בבני-אדם.
דניאל אילון: אני לא יודע אם ראיתם את זה, אבל אם אתם רוצים - -
אורית זוארץ: נשמח לקבל לינק לוועדה.
דניאל אילון: - - אני חושב שחשוב מאוד, נינה, להעביר את זה ליושב-ראש הוועדה, לחברת הכנסת סולודקין ולכל מי שרוצה כאן.
דניאל אילון: היה ביקור של משלחת פרקליטים בארצות-הברית, כולל פגישות עבודה, עם השגריר דבקה, הנציג האמריקאי.
דניאל אילון: היה ביקור של נציג שגרירות ישראל במחסה, במקום מקלט, לקורבנות סחר בבני-אדם בדרום.
דניאל אילון: וכמובן, עיסוק בנושא בדיאלוג זכויות אדם שאנחנו עורכים עם הא"א באופן שגרתי, כולל ביקור גם שם, שערכנו במקלט לסחר בנשים.
דניאל אילון: נוסף לזה, משרד החוץ יזם יום עיון, בשיתוף פעולה עם הג'וינט, לנציגי משרדי הממשלה השונים בנושא כשירות תרבותית.
דניאל אילון: זה דבר שהוא חשוב.
דניאל אילון: דאגנו להכניס את הנושא לתוכנית השתלמויות עבור כלל עובדי משרד החוץ, כולל הרצאה של המתאמת.
דניאל אילון: המשרד משתתף גם בצוות בין משרדי ברשות המתאמת גרשוני, יחד עם נציבות האו"ם לפליטים, בנושא מחנות העינויים בסיני במצרים.
דניאל אילון: נערכו גם על-ידי אגף מש"ב במשרד החוץ – אגף מש"ב זה הפעילות הבין-לאומית, הסיוע הבין-לאומי, הומניטרי וכלכלי שאנחנו נותנים – הכנסנו לתוכניות האלה גם קורסים שהוקדשו לנושא סחר בבני-אדם.
דניאל אילון: זה היה בשנה האחרונה.
דניאל אילון: ביוני 2011 ערכנו קורס בנושא: המאבק נגד הסחר, כשהקורבן הוא במרכז.
דניאל אילון: זה נעשה בשלוחת מש"ב במרכז “כרמל” בחיפה.
דניאל אילון: הקורס הזה אורגן בשיתוף פעולה גם עם השגרירות האמריקאית וגם עם הג'וינט.
דניאל אילון: בקורס הזה, שהיה דרך אגב מאוד מוצלח, השתתפו 20 נציגים מ-12 מדינות.
דניאל אילון: בספטמבר השנה ערכנו קורס בנושא אלימות נגד נשים וילדים, שוב במרכז “כרמל”.
דניאל אילון: בקורס הזה, שנערך עם ה-IOM, שזה הארגון הבין-לאומי להגירה, השתתפו 27 נציגים מ-21 מדינות.
דניאל אילון: כמובן, נחתמו הסכמים בילטראליים לגיוס עובדים זרים בינינו לבין רומניה, בולגריה ותאילנד.
דניאל אילון: בשנה הקרובה מתוכננים עוד.
דניאל אילון: מה שאנחנו מתכננים בשנה הקרובה, שכבר התחילה, זה כמובן המשך הדיאלוג עם ארצות-הברית, עם הא"א, הארגון האירופי, וכמובן עם ארגונים בין-לאומיים.