GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אהרון ברזאני: כלומר, אנחנו מטפלים בנושא הזה והוא בסדר עדיפות גבוה לעומת שנים קודמות.
גלעד נתן: לגבי 'ראשית ראיה', אנחנו הצגנו כבר מספר פעמים במספר פעמים את הנושא של "יאבה", אם עדיין זה לא הופנם, שימוש ביאבה – שאפשר לקבל את המפה של המשלוחים מן המכס בתוך חמש דקות, זה מהווה 'ראשית ראיה' להעסקה בתנאי עבדות כי יאבה הוא לא סם שלוקחים בשביל הכייף אלא סם שלוקחים כדי לעבוד.
גלעד נתן: לא נשלל עוד למעסיק אחד היתר העסקה בגין העסקה בתנאי עבדות, וזה לא נבדק, בעקבות שימוש ביאבה.
גלעד נתן: הנושא השני הוא העסקה בתנאי עבדות בסיעוד.
גלעד נתן: אנחנו מדברים עכשיו על קצה הקרחון וכל מה שקורה מתחתיו הוא אנשים שלא מגיעים אליהם.
גלעד נתן: ורננה, עם כל הכבוד, גם בישיבה האחרונה שדיברנו בה על זה מגיעים אלי מעסיקים בעלי היתר ועובדים, הם לא ראו עובד סוציאלי ולא נשאלו.
גלעד נתן: אף עובד שאני פגשתי עד היום לא נשאל בנפרד, לא עובד ולא עובדת רואיינו בנפרד בפני עובדת סוציאלית.
גלעד נתן: בלי ראיון בנפרד הם לא יגידו לכם את האמת ואתם לא תדעו, לא על עושק, לא על ניצול מיני ולא על העסקה בתנאי עבדות.
גלעד נתן: ולכן המערכת הזו שבניתם, של עבודה דרך עובד סוציאלי של הלשכה, כשהלשכה יש לה את האינטרס הכי קטן בעולם להוציא עובד ממעביד ולהעביר אותו הלאה, זה פשוט לא עובד.
גלעד נתן: ולכן, צר לי, זה לא עובד ואנחנו ממשיכים לקבל תלונות על עושק ואחר כך מה שמגיע לפה הוא שמגיעים אל הועדה השניה, ועדה לעובדים זרים, נכים על כסאות גלגלים ואומרים: עובד ברח לי.
גלעד נתן: כשאנחנו בודקים למה העובד ברח אז העובד עבד שמונה עשרה שעות ביום והבת של הנכה או הבן שלו, מישהו כבר נגע בהם איפשהו ועשקו אותו ולא שילמו לו בסוף ואז הוא היה צריך לתבוע.
גלעד נתן: כל הדברים האלה, התופעות של העסקה בתנאי עבדות וניצול ועושק, הן ממשיכות, ואנחנו מסתכלים פה על מי שכבר מגיע למקלט ועובר, זה אפילו לא אחוז מכלל האנשים שמתבצעות נגדם עבירות.
גלעד נתן: הפיקוח של משרד הפנים מתבצע יותר מסיבות טכניות מבכל ענף הסיעוד.
גלעד נתן: רק שנבין, יש מאתיים חמישים עובדים לפי היתר במדינת ישראל ולעומת זאת יש חמישים אלף עובדי סיעוד.
גלעד נתן: אבל בסיעוד לא נוגעים ושם מתבצעות רוב העבירות .
גלעד נתן: כל הדברים האלה לא עומדים להיעלם.
גלעד נתן: זה שעשיתם שלשה עשר שימועים זה יופי אבל, את האחריות קיבלתם ב 2009 ומאז לא נסגרה חברה אחת ומאז לא נשלל היתר אחד.
אורית זוארץ: נאפשר לרננה להתייחס.
רננה לוי: גלעד, אני חולקת על הדברים.
אהרון ברזאני: תני לה לענות.
אהרון ברזאני: זה ההבדל בין לראות נתונים לבין לעבוד בשטח.
אורית זוארץ: רננה, אשמח לשמוע ממך נתונים.
אורית זוארץ: הייתם כאן לפני שנה, הצגתם כאן את הפעילות שלכם, הייתי רוצה לשמוע איזה שינויים התחוללו במסגרת העבודה במשך השנה האחרונה ואני אציין מספר נקודות.
אורית זוארץ: האחת היא ראיון של עובד או עובדת הסיעוד בנפרד מן המעסיק, זה משהו שעלה, השנייה, תיעוד ורישום של השיחה עם העובדת ותיעוד כל הנתונים שהיא מעבירה אליכם.
אורית זוארץ: הנושא של איומים ומעבר חופשי בין מעסיקים, מעבר של עובדי סיעוד, זה משהו שעלה גם בעבר, איומים בגירוש של עובדים על ידי לשכות פרטיות, וזה פחות רלבנטי לגבייך.
רננה לוי: נעשה סדר בתמונה.
אורית זוארץ: תשתפי אותנו במה שנעשה במסגרת משרדכם.
רננה לוי: במשך שנתיים, הנושא של הסיעוד עבר לרשות ההגירה, בשנתיים האחרונות נוצרה מהפיכה רצינית מאד בין המצב שבו הלשכות הגיעו אלינו לבין המצב הנוכחי.
רננה לוי: לשכות, כשהגיעו אלינו, הן לא היו מיוצבות, לא היתה להן הגדרה של מטרה, הלשכות האלו היו ספק תיווך ספק טיפול, אותן לשכות קיבלו סטנדרטים לעבודה, נוצרו נהלי עבודה ברורים מאד כולל ההפנמה של המדדים שמתייחסים אליהם, ולשאלה איך הן עושות אינטק בתוך אותם בתים שהן נכנסות אליהם.
רננה לוי: הן קיבלו שאלונים שעברו עשרות ארגונים ומשרדי ממשלה, עברו את היכולת שלהן לבקר את השאלון והוא עבר אישור של כל הארגונים שנוגעים בדבר הזה.
רננה לוי: העובדים הסוציאליים קיבלו מיגוון רחב של הכשרות, הן בתחום של סחר, שמונים וארבעה מתוך מאה עובדים סוציאליים - - -
אורית זוארץ: עורכת הדין גרשוני, האם העובדות הסוציאליות עברו את ההכשרות שלכם?
רננה לוי: שמונים וארבע עובדות סוציאליות, מתוך מאה ותשע.
אורית זוארץ: שהן בעצם שמונים וארבע מפקחות ארציות, על חמישים אלף עובדים בסיעוד.
רננה לוי: מתוך מאה ותשעה עובדים סוציאליים, שמונים וארבעה קיבלו הכשרה בנושא סחר.
רננה לוי: עוד ששים ושמונה עובדים סוציאליים קיבלו הכשרה מאיגוד נפגעות תקיפה מינית בנושא פגיעה מינית, זיהוי הטרדות מיניות ודרכים לתשאול אותה עובדת זרה.
רננה לוי: נוסף לכך, קיבלו למעלה משמונים עובדים סוציאליים א רגז כלים יחודי בנושא של פיתוח מודעות בינתרבותי, דרך הג'וינט, זאת אומרת שלבוא ולטעון כלפינו שלא עשינו שום דבר או לא זיהינו קרבנות של סחר זו אמירה פופוליסטית - - -
אורית זוארץ: כמה תלונות קיבלתם בשנה האחרונה?
רננה לוי: סליחה, הייתי רוצה להוסיף עוד מספר נקודות.
רננה לוי: אם ייחסנו לזה את ההיבט של מניעה אני חייבת לומר לך שעשינו מהפיכה גם בתחום של עובדים זרים.
רננה לוי: המנכ"ל שלנו קיבל תכנית עבודה מפורטת לגבי ההכשרות לעובדים זרים, הכשרות שאמורות להתחיל בחוץ לארץ, זאת אומרת שלמנכ"ל שלנו יש פורמט מאד ברור של ההכשרות הנדרשות מאותן ממשלות עם ההסכמים הבילטראליים עבור אותם עובדים זרים.
רננה לוי: המנכ"ל שלנו מבקש לעשות מבחנים מטעם מדינת ישראל כדי שיהיה סינון ומיון טרם הכניסה שלהם לארץ.
רננה לוי: אנחנו בנינו הכשרות יעודיות עבור אותם עובדים שנמצאים בארץ, במדינה, הכשרות שיאפשרו ליווי ותמיכה בתוך הבתים, ליווי מאד יחודי, ברור לכולנו שאנחנו מדברים על תבנית העסקה יחודית, ברור לכולנו שלא היה מודל מקצועי וטיפולי כזה שיאפשר בחינת כל מה שקורה בבתים האלה.
רננה לוי: הרשות שלנו השכילה לבנות מתודיקה חדשה לגמרי בשיתוף פעולה עם ארגונים.
רננה לוי: נוצרו ממשקי עבודה עם ארגונים, גם ארגונים ממשלתיים וגם ארגונים שונים כגון ארגון נפגעי ונפגעות תקיפה מינית.
רננה לוי: נוצרו ממשקי עבודה ואני לא מבינה למה לבוא ולטעון כמו שטענת?
רננה לוי: בנוהל הלשכות הפרטיות הורחב נושא של חובת הדיווח.
רננה לוי: אם המחוקק בא וטען שחובת דיווח תהיה רק על חסר ישע אז אצלנו הרחיבו את זה לנושא של הטרדות מיניות, סחר ויש על זה פיקוח הדוק.
רננה לוי: עובדת סוציאלית שנתקלת בחשד או בספק מקבלת ליווי ותמיכה מקצועית מאתנו כדי להרחיק את העובדת הזרה, גם אם מדובר בחשש, אותה עובדת מדברת סל שירותים ותמיכה, והלואי על כל אחד שהיה מקבל את השירות הזה.
רננה לוי: הממונה עלי דיבר על תהליך של אכיפה מנהלית.
רננה לוי: ככל שאני יודעת – וזה לא התחום שלי, במשך החודש האחרון, בהוראה של המנכ"ל שלנו, אכיפה מנהלית מתבצעת באופן מאד אינטנסיבי כדי לתת מענה גם להיבט הזה.
אורית זוארץ: כמה דיווחים קיבלתם במהלך השנה האחרונה על עובדות שהוחזקו בתנאי כפייה, עבדות, הותקפו מינית, נוצלו מינית, הרי אם העובדות הסוציאליות באמת מגיעות לאותן משפחות ולאותם בתים ומתעדות את המפגש גם על הציר של המטופל שאמור לקבל את הטיפול וגם על הציר של העובד, כמה תלונות קיבלתם על הטרדות מיניות ופגיעות מיניות.
רננה לוי: גבירתי, אני רוצה רגע לשבר את אוזנו של גלעד דווקא בנושא של אכיפה.
רננה לוי: הקשיבי, אני עובדת סוציאלית יחידה אבל יחד עם זה אני יכולה לומר לך בצורה משתחצנת, שבעצם גם אכיפה נעשית אצלנו, גם אם אנחנו לא יוצאים לשטח, אני עשיתי סקר שביעות רצון, הרמתית עשרות טלפונים לבתים של אנשים מאילת, את יכולה להרים טלפון למאתיים שמונים ותשעה מעסיקים באילת ולשאול האם השם רננה מוכר לאנשים, מעולם לא - - -
אורית זוארץ: השאלה שלי היתה אחרת, רננה, אני - - -
רננה לוי: סליחה, לומר לך נתונים כמה קיבלנו בשנה האחרונה אין לי כרגע - - -
אורית זוארץ: גבירתי, סליחה, ברשותך.
אורית זוארץ: שאלתי שאלה מאד ממוקדת ודיברנו על זה גם בפעם הקודמת.
אורית זוארץ: התחייבתם לתעד את המקרים שפונות מדווחות על הטרדות מיניות, על תקיפות מיניות, על ניצול מיני על ידי בן משפחה, זו מציאות בלתי נסבלת כשעובדת נמצאת בבית והיא כלואה שם, היא מחוייבת למשפחה.
רננה לוי: אני לא מסכימה עם הטרמינולוגיה של "כלואה".
אורית זוארץ: היא כלואה בחוויה שלה, כי היא צריכה לשרת את בני משפחתה והיא נאלצת לעבוד כאן.
אורית זוארץ: אני בטוחה, שאם היתה לה פרנסה במדינת המוצא היא לא היתה מגיעה לכאן ועוזבת משפחה, השאלה היא כמה מקרים הגיעו לפתחכם ומה הטיפול שנעשה בהם?
רננה לוי: אני יכולה להגיד לך שנתונים כרגע אין לי.
רחל גרשוני: רננה, למה שלא תזכירי את המקרה המאד מרשים הזה, שאתם זיהיתם והפניתם?
רחל גרשוני: זה מקרה מאד מעניין ויעניין את כולם.
רננה לוי: תודה רבה לך, אבל אני רוצה בכל זאת להתייחס לנקודה אחרת.
רננה לוי: היו מקרים של הטרדות מיניות שטופלו ואני מוכנה להעביר אותם לגלעד, טופלו לעילא ולעילא בהיבט של עובדים סוציאליים והלשכות הפרטיות.
רננה לוי: למרות שהם בלשכות פרטיות הם קיבלו מענה יוצא דופן.
רננה לוי: לגופו של ענין, בהמשך לדברים של רחל גרשוני אני כן אספר לָךְ, על שיתופי הפעולה הבינמשרדיים.
רננה לוי: לפני שנה וקצת, הגיע אלינו טלפון של עובדת סוציאלית שבעצם לא ידעה מה קורה בבית, זיהתה מצוקות, מצוקות לא סבירות של עובדת זרה שהגיעה מכפר חשוך בקווקז, ממנו הגיע אל הבית המסוים בפרדס חנה לעבודה אצל נכה.
רננה לוי: העובדת הסוציאלית, לא ידעה מה היא עושה עם המקרה המסוים הזה, דובר שם על עובדת שברחה מן הבית משום שהרגישה שלא קיבלה שכר מתאים.
רננה לוי: בעבודה משותפת, במהלך כל אותו היום, התברר שיש חשד לפגיעה בעובדת הזרה.
רננה לוי: גבירתי, התקשרנו למשטרה, קיבלנו שיתוף פעולה של המשטרה, של הנפגעת, של רחל גרשוני ובאותו היום העובדת הזרה הזו עברה למקלט.
רננה לוי: קיבלה שיתוף פעולה, המקלט קיבל שיתוף פעולה של הלשכה ושלנו, היו ליווי ותמיכה וסיוע לעובדת הזרה במהלך כל אותה תקופה עד לרגע שהיא נקלטה באופן קבוע.
רננה לוי: גם בסיום התהליך הגב' מיכל יוספוף נתנה לנו המלצה למתן שיקום עבור אותה עובדת, לפנים משורת הדין, ככל שאני יודעת.
אורית זוארץ: רננה, תודה רבה לך.
אורית זוארץ: אנחנו באמת ערים למחויבות שלך ולאחריות לא רק שלך ברמה האישית אלא של המשרד בכלל ושלך בפרט.
אורית זוארץ: אין כאן איזושהי ביקורת על ההתנהלות שלך, אנחנו כן מעריכים את העובדה שהרחבתם את מערך ההדרכות, שהרחבתם את מערך ההדרכות למוקד סיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית, זה עלה בשנה שעברה בוועדה ואני רואה שאתם מקדמים את הסוגיה הזו אבל יחד עם זאת, הציר שחסר לנו מבחינת הועדה כדי לראות שיש שינוי משמעותי הוא גם הדיווח.
אורית זוארץ: כמו שביקשנו מסהרונים, שכל קרבן או כל מישהי שיש חשד לגביה שהיא קרבן, הנושא יתועד על ידי העובדת הסוציאלית, ויעבור בצורה מסודרת גם לגורמי האכיפה וגם לגורמי הסיוע.
אורית זוארץ: כדי לאמוד את היקף התופעה ולבחון את הציר הזה, בין הטענות שעולות בוועדה לעובדים זרים לבין הטענות שעולות כאן בוועדה, אנחנו צריכים נתונים וברגע שיהיו לנו נתונים שמתוך חמישים אלף עובדים או עובדות בסיעוד, יש, נניח אלף מקרים של הטרדה מינית, תקיפה מינית או משהו אחר אז נדע אבל לכן אנחנו נשארים בחלל מאד אמורפי, כשאין לנו נתונים.
אורית זוארץ: לכן ברגע שיהיה תיעוד במסגרת העבודה שלכם ותעבירו את הנתונים האלה בצורה מסודרת גם לוועדה נוכל לראות את היריעה.
אורית זוארץ: יכול להיות שמדובר, מתוך חמישים אלף מקרים, על עשרה מקרים.
אורית זוארץ: בואו לא נדבר בהערכות, הנקודה ברורה.
אורית זוארץ: אנחנו מבקשים לתעד ולהעביר, בעוד, נניח, חצי שנה נבקש שתתעדו ותעבירו אלינו את המידע ברמה של מקרים ומה נעשה במקרים האלה.
אורית זוארץ: אנחנו יודעים, וניסינו להחיל את הנוהל הזה גם בנושא של קרבנות זנות, בנושא של ליווי למשטרה, אם על ידי מרכזי הסיוע לקרבנות תקיפה מינית ואם על ידי מכון "תודעה" או גופים אחרים, אותה עובדת צריכה לקבל סיוע והיא זכאית לו.
אורית זוארץ: אנחנו צריכים נתונים מספריים, לא רק הערכות כלליות ואנחנו באמת מעריכים את העבודה שנעשתה ואנחנו צופים גם לעתיד שיפור.
שולה אגמי: גבירתי יושבת הראש, אני כאן יושבת ושומעת פה שני דברים.
שולה אגמי: קודם כל אני רוצה לברך אותך אישית על ההתמדה שלך בכל הנושא.
אורית זוארץ: זו עבודת צוות, כל מי שיושב כאן אחראי.
שולה אגמי: יש פה צוות נהדר, צוות שעושה עבודה נהדרת ואני עובדת אתם, עם חלקם, נעשית הפ עבודה נהדרת אבל, עדיין אני מוצאת פה משהו שאני כל הזמן חושבת ואומרת: יש פה השקעה כל כך גדולה במדינה, אני כאן פונה ואורית, אני מאמינה שרק את פה יכולה להרים את הנושא, איך לסגור את המעברים הפרוצים מאחר וזה לא ייגמר.
שולה אגמי: אני רואה את הקשיים היום, יש פה קשיים מאד גדולים לטפל בתופעה הקיימת בתוך תוכנו, מה יקרה, זה כל הזמן הולך וגדל, איך אנחנו פותרים את הבעיה הזו.
שולה אגמי: אני רואה את הקשיים, אם זה משרד הפנים, הרווחה - - -
אורית זוארץ: שולה אגמי, היא גם חברת מועצת עיריית תל אביב אז יש לה שני כובעים.
שולה אגמי: זו הזדמנות לומר למנכ"ל כאן, שאני רואה את כל המסתננים שמסיימים את התקופה שלהם ומגיעים עם האוטובוסים לתל אביב.
שולה אגמי: זה כבר נושא אחר אבל עדיין אנחנו לא פותרים את הבעיה הזו.
שולה אגמי: מחזירים אותם חזרה ואנחנו קולטים את כל הבעיה הזו עם הקשיים שקיימים בתוך תוכנו.
שולה אגמי: בואי תרימי את הכפפה, אנחנו מוכנים לעזור לך, איך להשקיע בסגירת המעברים הפרוצים?
שולה אגמי: אני לא חושבת שזה ענין של תקציב, צריך למצוא את הדרך.
אורית זוארץ: אני רק אענה, אני אתייחס ברצינות אבל אענה בהומור, שכשאני אהיה ראש הממשלה אז נטפל בזה ברמה של מדיניות.
אורית זוארץ: אני מסכימה אתך, אני יודעת שהמשרד לבטחון פנים ומשרד הבטחון ומשרד ראש הממשלה מגוייסים ברמה של טיפול וסיוע ומניעה, אבל עדיין יש כאן סוגיות שהן גם ברמה הבינלאומית, ביחסים שלנו עם מצרים ויש רגישות מאד גבוהה לציר הזה וכרגע אנחנו נמצאים בתהליך של סגירת הגבול ובניית הגדר וזה הכובע השני בוועדת חוץ ובטחון אבל בהחלט הציר של מעברי הגבול הימיים, היבשתיים והאוויריים שנמצאים באחריות משרד הפנים, ההכשרות והזיהוי והאיתור המוקדם, יחד עם היכולת שלהם לעבוד בשיתוף פעולה עם משרדי ממשלה נוספים ועם גורמים מקצועיים בתוך המשרדים מדברים בעד עצמם ונעשה פה שינוי מהותי, אני חייבת לציין, שינוי מהותי, כשאני נכנסתי לתפקיד, באמצע 2009, כשהמשרדים היו בתהליך של העברה ממשרד התמ"ת למשרד הפנים ומן המשרד לבטחון פנים למשרד הפנים ואחרי שנתיים ועבודה מאד מאד מאומצת כן רואים מערכת ארגונית ברורה, נהלים ופעולה מאד מאד ממוקדת למיגור התופעה הבזויה הזו של סחר בבני אדם.
אורית זוארץ: עורך הדין שטראוס, נשמח לשמוע גם את הצד שלך.
שושנה שטראוס: רציתי להתייחס למה שנאמר כאן בקשר לימאים.
שושנה שטראוס: התיק תלוי בעתירה מנהלית אז אנחנו לא יכולים להתייחס בפרוטרוט אבל מה שהרשות הודיעה במסגרת העתירה הוא שנעשית עכשיו עבודת מטה שמלווה אותה כדי לבדוק את כל הנהלים של כניסת ימאים על מנת לסתום פרצות אם יש גורמים שמנצלים פרצות ומיכל עכשיו בעיצומה של הכנת עבודת המטה הזו.
שושנה שטראוס: אהרון מלווה את הנושא של ההסכמים הבילטראליים, שהם נושא גדול, לא פשוט ומאד חדש לרשות ולמדינה, היות והגורם הוא המדינה הזרה, כדי להסדיר את כל הנהלים של הבאת העובדים לארץ, כמו שהמנכ"ל הסביר, חתמנו הסכמים בענף הבנין והחקלאות, עדיין אנחנו לפני יישום, זה לא יהיה קל ואנחנו מתקדמים עכשיו לתחום הסיעוד כשהחלטת הממשלה היתה שיהיו תכניות פיילוט נקודתיות, כי זה תחום רגיש שחייבים לעשות אותו בצורה מקצועית.
אורית זוארץ: למה את מתכוונת 'פיילוט'?
שושנה שטראוס: שתי מדינות, שלש מאות עובדים ואנחנו חושבים שיהיו מוכנות להביא עובדים דווקא בדרך הזו, שהיא תהיה נקיה, בלי כספים שנגבים שלא כדין כי יש לנו גורמים שאנחנו יודעים שלא מביאים מחו"ל היום ואנחנו חושבים שתהיה קבוצה של לשכות שירצו להשתמש במנגנונים שאנחנו נבנה.
אורית זוארץ: האם הרעיון הוא להביא את הכל לאותה דרך פעולה?
אורית זוארץ: בסדר גמור, תודה רבה.
אורית זוארץ: אנחנו נסכם את הדיון.
אורית זוארץ: אני רוצה להודות לשר הפנים שאמנם יצא קצת מוקדם יותר אבל עדיין כיבד אותנו בנוכחותו, ועצם ההשתתפות שלו בדיון מדברת בעד עצמה על מידת המחוייבות שלו לנושא.
אורית זוארץ: זה לא מפחית מן המחוייבות שלך, המנכ"ל, אלא רק מחזק אותה.
אורית זוארץ: גם המחווייבות שלך ברמה האישית, אני תמיד שואלת כל אדם שנכנס לתפקיד מאיזה עולם תוכן הוא מגיע כי אנחנו לא אובייקטיביים ואנחנו פועלים מתוך עולם התוכן שלתוכו צמחנו, גדלנו והתפתחנו ברמה הערכית והמוסרית, ואני חייבת לומר שגם בך מצאנו פרטנר אמיתי שמחוייב לנושא הזה.
אורית זוארץ: לסיכום, אנחנו מקבלים את ההמלצות שלך.
אורית זוארץ: אנחנו נפנה לראש הממשלה ונבקש ממנו לגבש מדיניות שתגדיר באופן ברור כיצד לטפל בקרבנות התעללות ועינויים שהגיעו לפתחנו.
אורית זוארץ: מדובר פה בתופעה חדשה, אני יודעת שבמשרד המשפטים מקדמים את הנושא הזה אבל יש חשיבות מאד גדולה למעורבות אישית של ראש הממשלה בנושא הזה שכן גם שר המשפטים, עם כל המחוייבות וההתגייסות שלו, לא יכול לשאת על כתפיו את כל האחריות הזו, כי יש כאן מדיניות של מדינה והמדיניות אמורה להיקבע על ידי ראש הממשלה ולעבור לאחר מכן למשרדים השונים כדי לטפל בכל אותם קרבנות עינויים, התעללות מינית, החזקה בתנאי כפייה ועבדות במצרים, כשהם מגיעים אלינו.
אורית זוארץ: כל הנושא של עיכוב בקשות וסוגיה הומניסטית יתבקשו באופן נקודתי מול צוות המשרד.
אורית זוארץ: כל הנושא של אשרות ימאים או דייגים כוסה ודובר ושוב, כמו בציר של "כלות מאוקראינה" אנחנו מגלים דפוס עבריינות וממגרים אותו.
אורית זוארץ: העירנות, גם של משרד הפנים גם של הרשויות האחרות היא מאד מאד משמעותית.
אורית זוארץ: לזהות את אותן פרצות ולטפל בהן כפי שאמרה הגב' יוספוף מבעוד מועד.
אורית זוארץ: אנחנו נבקש ממנכ"ל המשרד, לבחון יחד עם משרד המשפטים נוהל העברת מידע שמגיע דרך הפקחים ישירות לסיוע המשפטי, ממש בשלבים הראשונים בהם מתעורר חשד, חשוב שזה יעבור בשלב הראשוני כשמת
אורית זוארץ: עורר חשד כי את המשך החקירה והבדיקה אפשר לעשות לאחר מכן במקביל.
אורית זוארץ: זה לא סותר את המשך העבודה והבדיקה שלכם אבל עדין הסיוע המשפטי מעורב ויכול לתת מענה.
אורית זוארץ: כמובן גם נתונים לגבי פגיעה מינית, הטרדות מיניות ונצול מיני, של מהגרות עבודה שמגיעות הנה.
אורית זוארץ: אנחנו מבקשים תיעוד ונתונים מספריים.
אורית זוארץ: בזמנו דובר גם על עובדות סיניות, אבל אני מבינה שזה כבר לא רלבנטי.
אורית זוארץ: האם אין עובדות סיניות בבנין?
אורית זוארץ: כי ביקשנו שתחזרו אלינו ולא חזרתם.
אורית זוארץ: לגבי מהגרי עבודה, אחדד את מה שנאמר כאן, אנחנו בזמנו ביקשנו שיעבירו אלינו לוועדה נתונים על מספר מהגרי עבודה שנמצאים כאן כחוק, גברים ונשים.
אורית זוארץ: זה נתון שעדיין לא קיבלנו, ונשמח אם זה יועבר לוועדה.
אורית זוארץ: אלה נתונים שמסייעים לנו לפקח כי אנחנו מדברים על מהגרי ומהגרות עבודה שמגיעים הנה והמהגרות נמצאות לפעמים במצב כל כך קשה שהן מהוות איזשהו גורם לניצול.
אורית זוארץ: הקושי שלהן מהווה איזשהו גורם שעלול להיות מנוצל על יד המעסיקים.