GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל דיין:
אם היום אני צריכה לפנות – שלא כמו בהסדר הקודם – אין לי כתובת ואני עושה דבר שהוא לא סדיר אבל הוא נושא תוצאות מיידיות, אני מצלצלת לתחנה שבה מדובר, מדברת עם הקצין התורן או עם מפקד התחנה, בין אם זה לקבלת אינפורמציה, אני מקבלת את האינפורמציה מייד משום שהקצין מניח שאני מוסמכת לקבל זאת והוא מוסמך לחלוק זאת אתי בידיעה שהוא נותן בי אמון שדברים נשארים בינינו ויש לי הסמכות לכך, למרות שהיא לא מוגדרת.
יעל דיין:
כאשר היו חילופי שרים, ישבתי עם השר בן עמי וניסינו להגיע לאותו הסדר.
יעל דיין:
בירכתי על המינוי של היועצת מלכה סופר.
יעל דיין:
השורה התחתונה, זה לא עובד, כלומר, אני לא מקבלת תשובות על פניות שאני פונה וקיבלתי הסבר מדוע זה לא עובד, המשטרה או מלכה כיועצת, לא יכולים להעביר לי חומרים לפני שמסתיימת החקירה.
מלכה סופר:
אנחנו נעשה סדר בעניין.
יעל דיין:
אני אגיד איפה הדברים עומדים מבחינתי.
יעל דיין:
מעניינת אותי רק השורה התחתונה, ההסדר שקיים היום הוא הסדר, לא שהוא לא תקין ונלך לבג"ץ על זה, אבל אם אני לא מתקשרת ישירות ולוחצת כדי לקבל תשובה או כדי לקדם משהו, ואני מדברת על מקרים של אלימות כמובן - - -
נורית זיו:
את מדברת על מקרים דחופים?
יעל דיין:
יש מקרים דחופים ויש מקרים שאני מבקשת לדעת איפה עומדת החקירה או באיזה שלב העניין נמצא או האם החקירה הסתיימה והוגש החומר לפרקליטות, יש מקרים שהמשטרה ממליצה על העמדה לדין, אבל בואו נבדיל בין שני דברים, יש כיבוי שריפה מיידי, שאנשים פונים אליי אני זמינה יום ולילה, הטלפונים שלי אינם חסויים ומשיגים אותי.
יעל דיין:
יש מקרים שאני האדם היחיד שמשיגים, כי אם זה יום שישי בחצות או שבת בבוקר, אני זמינה ואחרים לא זמינים.
יעל דיין:
הזמינות שלי לא מספיקה מאחר ואין לי את הכלי המסודר, יש לי את כל הכלים שהם לא מסודרים.
מלכה סופר:
לא היו אלי פניות באמצע הלילה.
יעל דיין:
כי אני מסתדרת, הבעיה היא, שאין לי שם בעל סמכות שיכול להתקשר לתחנה שבה מדובר ולשאול במה מדובר.
יעל דיין:
אני יכולה להוציא ניידת ללא סמכות, כאשר יש מקרה דחוף, אני יכולה להגיע לנצ"ב שנמצא עם האישה תוך כדי חקירה ואני יכולה לדבר עם הקצין החוקר בכל שעה שהיא.
יעל דיין:
אני מבקשת התייחסות לשני דברים, בקטע המיידי לאפשר לנו איזשהו ניתוב או צינור שיכול לאפשר לנו לחלוק בבעיה כדי שלא אצטרך להרגיש אי נוחות של פניות ישירות.
יעל דיין:
בקטע של דברים שנמצאים תוך כדי חקירה ובחקירה, לצערי יש לי פניות שהן ללא תשובה חודשיים, שלושה, ארבעה חודשים, לא תמיד אנחנו מדברים על חיים ומוות אבל הרבה פעמים מדברים על סוג פעולה ועל נשים שנמצאות במצוקה גם אם יש צו הרחקה והוא מופר, אני בודקת למה לא נענו.
יעל דיין:
הסעיף השלישי נוגע להיערכות כללית ועליו כן ישבנו.
יעל דיין:
ביטחון פנים כמו הממשלה כולה הקימו מספר מכובד של ועדות, היו לנו חילוקי דעות ביחס לצורת הפעולה, אבל ביקשנו לקבל לפחות דיווח שוטף לגבי צורת העבודה.
יעל דיין:
אני מדברת על ועדת שרים לאלימות, אחר כך הייתה ועדת שרים נוספת שעסקה בנושא, האחת הייתה לאונס, השנייה הייתה לאלימות, אחר כך הייתה ישיבה בנושא של הכללת כל סוגי האלימות תחת גג אחד, שאנחנו, בכל ארגוני הנשים לא ראינו זאת בעין יפה וחשבנו שהנושא שלנו לא ייצא נשכר.
יעל דיין:
כשמטפלים באלימות נוער ואלימות כלפי נשים, זה לא אותו הדבר, הוועדה הזאת מנסה להדגיש מזה שמונה שנים, שאלימות כלפי נשים זה נושא ייחודי, מקצועי בכל הרמות, גם ברמת המשטרה, גם ברמת ההיערכות הממשלתית, גם ברמת התקציבים, גם ברמה של טיפול, שילוב והצלבת מידע.
יעל דיין:
אנחנו מנסים להגיע להישגים ברמה הקהילתית של הצלבת מידע בין ביטחון פנים לבין הארגונים הוולונטריים, מרכזי הסיוע, מערכת החינוך ומערכת הרווחה, המרכזים לאלימות של משרד הרווחה וכן הלאה.
יעל דיין:
בישיבה האחרונה בנושא הזה, סיכמנו, שמן הראוי לרכז את נושא האלימות כלפי נשים כנושא בפני עצמו, הייתה שוב הצעה של הרשות לטיפול באלימות, נכנס העניין של "מצילה", שאנחנו מברכים עליו אבל הוא לא יכול להיות תחליף לשום דבר.
יעל דיין:
אנחנו רוצים היום לדעת איפה הרשות עומדת, איפה עומדות הוועדות הממשלתיות, משום שאנחנו מבקשים ומשרד העבודה נענה לנו, להחיות את הוועדה הבין-משרדית, לכלול בה את "מצילה", ועדה בין משרדית ברשות מנכ"ל משרד העבודה והרווחה שעסקה רק בנושא של אלימות כלפי נשים, ובנושאים אחרים של נוער בסיכון היא עסקה בנפרד, נערות במצוקה וכן הלאה.
יעל דיין:
אבל אלימות כלפי נשים הייתה הגדרת העבודה שלה, עם מסקנות מתוקצבות.
יעל דיין:
אנחנו נמצאים עכשיו לפני אישור התקציב, אני רוצה לדעת איפה עומד המשרד לביטחון פנים בנושא של תקציבים ותיאום.
מרינה סולודקין:
מקצצים 500 משרות.
יעל דיין:
אנחנו נמצאים לפני תקציב 2001 כאשר הבטחות של תקציב 2000 עדיין לא מולאו, בכל תחום נעשה את חשבון התקציב עם אותו משרד, אני לא יכולה לבוא אליכם בטענות על תקנים של עובדים סוציאליים, את זה אנחנו נעשה בשבוע הבא עם מנכ"ל משרד העבודה והרווחה, או על תקציב למרכזי סיוע או על הפרטה של מקלטים או תקציב למקלטים וכן הלאה.
יעל דיין:
בנושא של ביטחון פנים, קיימנו ישיבה אחת עם המועצה הציבורית ו"מצילה", קיבלנו תוכנית שהיא בגדר תוכנית כבר הרבה חודשים, אני רוצה לדעת מה הכלי הציבורי שמוביל היום המשרד לביטחון פנים, שיש בו את הריכוז, מה התקציב שלו, מה כוונת הפעולה שלו?
יעל דיין:
אני יכולה להביא את הפרוטוקול מהישיבה האחרונה ולהראות לכם את העמדות שלכם, זה היה בגדר תוכנית, אני מבקשת לדעת, מה בוצע, מה התקציב ואיפה אנחנו עומדים?
יעל דיין:
הוועדה חייבת לרכז את כל הדברים סביב השולחן הזה.
יעל דיין:
יש לנו כמה שותפים, המוביל ביניהם במובן המיידי הוא המשרד לביטחון פנים, במובן התשתית של מאבק באלימות, המוביל הוא משרד העבודה.
יעל דיין:
הנושא של משרד החינוך והארגונים הוולונטריים הם נושאים שמצטלבים זה עם זה.
יעל דיין:
נמצאת כאן רונית לב-ארי, מנהלת הרשות הממלכתית לקידום מעמד האישה, אנחנו עובדות מאוד צמוד, חייבים לעשות מיפוי מחדש של כל המערכת בטיפול המיידי, לשלבים של חקירה לאחר מכן וכן הלאה, להצלבת הפעילות ולראות איך זה מתוקצב לגבי השנה הבאה.
יעל דיין:
מאחר והשבוע היו שני מקרים של רצח על חילול כבוד המשפחה, ביקשתי לקיים ישיבת ועדה נפרדת רק בנושא הזה.
יעל דיין:
השבוע היו שני מקרי רצח, אני מזכירה את זה כי אנחנו נוהגים לקבל דיווח, הייתה פנייה בנושא, נקבעה ישיבה רק בנושא הזה בהשתתפות עם נציגים מהמגזר הנוגע לעניין, נקבל דיווח שנתי על הרציחות או כמעט רציחות או איומים בתחום הספציפי, נזמין גם את הקאדים ואנשי חינוך מהמגזר הערבי וגם את נציגות הארגונים השונים ואם צריך גם ראשי רשויות, יש להם מה לומר, זה נושא מאוד רגיש.
יעל דיין:
אני "חוטפת" ומוכנה להמשיך "לחטוף" בכל פעם שאני מעלה את הנושא כי לא מקובל, כולל על חברי הכנסת הערביים, שאני מעלה את הנושא כאילו רצח זה רצח, אלא זה צריך להיות בכפפות אחרות ובהבנה אחרת.
יעל דיין:
זה לא מקובל עליי ולא מקובל על הוועדה הזאת.
יעל דיין:
אם אתם רוצים לומר כמה מילים על המקרים האחרונים, בבקשה, אם לא, אנחנו נעסוק בזה בישיבת הוועדה.
אריה רמות-שיפמן:
הזימון שלנו לוועדה עסק בנושא של נוהלי עבודת המשרד ונשים הנתונות באלימות – טיפול ודיווח.
אריה רמות-שיפמן:
למעשה התארגנו לנושא הזה ולא לכל הדברים האחרים שהעלת, אם את רוצה שנעסוק בהם, נצטרך לקבוע פגישה לנושא הזה.
אריה רמות-שיפמן:
כל הפורום שהבאנו לכאן עסק נקודתית באותו נושא שדובר שיעסקו בישיבה הזאת.
יעל דיין:
הכוונה לדיווח הייתה, נוהלי העבודה בין הוועדה לבין המשרד.
אריה רמות-שיפמן:
את תראי מה הכנו ועל פי זה תיווכחי אם זה מכסה את התחומים שהתכוונת אליהם.
אריה רמות-שיפמן:
לא הכנו לישיבה הנוכחית את הראייה הכוללת לגבי אלימות, הרשות לאלימות, העניין הזה לא התקדם נכון להיום, תכננו לדבר על עבודת "מצילה", שזה נושא שכן התקדם, היא לא עוסקת נקודתית רק בתחום הזה, היא עוסקת בכל התחומים של אלימות והיא כבר פועלת בסדר גודל של מעל 20 רשויות, ואם תרצי, אפשר בפורום נפרד להציג את כל הנושא הזה בנפרד.
יעל דיין:
זה לא ת"פ שלכם?
אריה רמות-שיפמן:
כן, אבל זה לא מתייחס לבקשה שהתבקשנו להציג בדיון הזה, "מצילה" עוסקת בכל תחום האלימות ביישובים.
אריה רמות-שיפמן:
אולי נתחיל בנקודה הראשונה, לגבי הגופים שהיית רגילה לעבוד אתם, אם אני מבין נכון, יש לנו במשרד - - -
מלכה סופר:
נדבר קצת על דרך בדיקת תלונות ציבור, שזה העניין.
אריה רמות-שיפמן:
מלכה סופר היא יועצת השר לאלימות במשפחה ואלימות כנגד נשים.
אריה רמות-שיפמן:
למעשה, היא האדם שצריך לטפל בנושא 24 שעות.
מלכה סופר:
זה קצת קשה בחצי משרה.
אריה רמות-שיפמן:
זה לא שייך, המשימה היא משימה, לדעתי זה לא צריך להפריע לך.
נורית זיו:
אני חושבת שלא ראוי לפנות לתחנה, אני הייתי פונה לקציני אח"ק המחוזיים, ראוי יותר שהם יעשו את הבירור והם יהיו הכתובת בשבילך.
יעל דיין:
אני מדברת על הזמנים החריגים, על דבר שדורש פעולה מיידית ולא יידוע.
יעל דיין:
אני אפנה אלייך בשבת בבוקר כשצריך לשלוח ניידת בבת-ים?
נורית זיו:
למה קציני אח"ק?
נורית זיו:
כי הם האחראיים פיקודית על הנושא הזה, הם ברי הסמכות בשטח להוציא ניידת, גם אם יש מישהו בחקירות שחושב אחרת ומדבר אתך וקצין אח"ק משתכנע שאכן יש דברים בגו, יש לו סמכות משטרתית לומר לשטח, תוציאו ניידת.
נורית זיו:
אני לא רואה אותך מתווכחת עם מפקד מקומי אם צריך או לא צריך ניידת.
יעל דיין:
בדרך כלל הם נחמדים והם נענים לבקשתי.
מלכה סופר:
אני מציעה שבקטע הזה נדון בתוך המסגרת הכוללת של טיפול בתלונות ציבור.
אריה רמות-שיפמן:
צריך לסכם על צינור קבוע.
מרינה סולודקין:
אני מבקש לפרט, מה זה קציני אח"ק?
נורית זיו:
יש שישה מחוזות למשטרה, בכל מחוז יש חלוקה לחקירות ולאג"ם, יש קצין אגף חקירות, שהוא קצין אח"ק מחוזי, בדרך כלל בדרגה של נצ"מ, שהוא אחראי על כל נושא החקירות.
נורית זיו:
הנושא של אלימות במשפחה כפוף לו מקצועית ופיקודית, לכן אני חושבת שהוא הכתובת המחוזית.
יעל דיין:
אם זה מקובל עליכם, אני אשמח לקבל טלפונים ודרכי גישה לשישה מחוזות האח"קים וליידע אותם, הרי זה נעשה רק במקרים דחופים.
אריה רמות-שיפמן:
כשזה לא מקרה דחוף, הכתובת היא מלכה סופר.
יעל דיין:
נכון.
יעל דיין:
מלכה חברה שלי, אבל לא יכול להיות, שאני לא אקבל מכתב תשובה גם לאחר שלושה חודשים.
יעל דיין:
תחליטו, אולי במקרים דחופים אתם רוצים לאפשר לפנות לאח"קים.
נורית זיו:
אני צריכה לקבל אישור לכך, אפנה לראש אח"ק ובמידה ויאמרו משהו אחר, אפנה אלייך ואיידע אותך.
מרינה סולודקין:
אם אין תשובות ישנו הכלי של שאילתא.
אריה רמות-שיפמן:
בפניות שבשגרה, אפשר לפנות למלכה סופר, זה תפקידה.
אריה רמות-שיפמן:
אם יש לך בעיות שהתשובות לא ניתנות בזמן, תפקידנו לבחון זאת.
אריה רמות-שיפמן:
לי לא הוצגה בעיה, שלא עונים לך בזמן.
מלכה סופר:
תלונות ציבור, יש כמה נתיבים בסיסיים מעבר לצינור הדחוף, למקרים הדחופים - כרגע קציני אח"ק אוחזים בו כפתרון מצוין, אם זה יתקבל על דעתו של ראש אח"ק, הפתרון הזה מצוין ואין לנו עם זה בעיה.
מלכה סופר:
לגבי המסלול הרגיל של בדיקות, לפעמים גם הוא דחוף יותר מדחוף.
מלכה סופר:
בדרך כלל יש פניות מול היחידה לתלונות ציבור במשרד - - -
אריה רמות-שיפמן:
את זה נציג מייד.
מלכה סופר:
לא, זו התשובה לשאלה, אני מסכימה אתך שנציג את זה בצורה מסודרת אבל בוא נדחה את הדיון עד לתשובה המסודרת.
אריה רמות-שיפמן:
אם אני מבין נכון, הפניות שמדברת עליהן חברת הכנסת דיין הן פניות שמופנות אלייך ולא לגורם אחר.
מלכה סופר:
הבדיקה שלי כפי שסוכם בינינו לבין היחידה לתלונות הציבור, יושב כאן גם מבקר המשרד, אלכס איש שלום וגם ראש היחידה לתלונות ציבור, קובי שיבר, עם כניסתי לתפקיד, בנינו יחד עם היחידה לבדיקת תלונות הציבור נוהל בדיקה מול היחידות בשטח, כולל בהתאמה להנחיות המשטרה, לבדיקת קשר עם ילדים וכו', אני מוכרחה לומר, שמתוך כ-20 אלף תלונות על אלימות במשפחה בשנה, המשרד מקבל כ-60 תלונות על טיפול לא נכון.
מלכה סופר:
כלומר, הפרופורציה היא כזאת, שכמות התלונות על טיפול לא נכון היא בערך 60 בשנה מתוך 20 אלף בתחום אלימות נגד נשים וילדים.
אריה רמות-שיפמן:
כאשר חברת הכנסת יעל דיין מפנה תלונה, זה עובר לקובי שיבר והתשובה חוזרת ישירות ממנו לחברת הכנסת דיין או שזה עובר דרכך?
מלכה סופר:
תלוי בסוג העניין.
מלכה סופר:
יש תלונות שמעלות צורך בהתערבות מיידית, לא בהולה כמו שבת בבוקר, אבל עדיין מאוד מהירה, ואז אני מפנה מיידית לשטח עם העתק ליחידה לתלונות הציבור.
מלכה סופר:
אני מפנה זאת מיידית לשטח להתערבות מיידית.
אריה רמות-שיפמן:
מי נותן את התשובה?
מלכה סופר:
זה תלוי לגופו של עניין, יש מקרים שזה עובר לטיפול היחידה לתלונות הציבור והיא משיבה לחברת הכנסת דיין, יש מקרים שזה עובר אליי ואני משיבה לה.
מלכה סופר:
ההשהיות הן לפעמים מתוך פינג-פונג בינינו לבין השטח.
מלכה סופר:
אנחנו פונים לשטח, השטח עשה מהר את ההתערבות הראשונית אבל לא ענה לי תשובה מספיקה, למשל, שאלתי אותו, האם הם יצרו גם קשר עם גורם טיפול, על מנת להשיב לך, והתשובה הזו לא הופיעה במכתב.
מלכה סופר:
אני רואה שההתערבות הראשונית נעשתה מהר, אבל אין לי תשובה מלאה לתת לך, אז אני מחזירה את המכתב ליחידה, לפעמים היחידה מעבירה זאת לשטח.
מלכה סופר:
לפעמים היחידה מזמינה את התיק הפלילי כדי לבדוק את דברי השטח שאומר, התיק נסגר מחוסר ראיות.
מלכה סופר:
הבדיקה היא לא תמיד בדיקה, ששולחים מכתב, מקבלים תשובה וסוגרים עניין.
מלכה סופר:
יש מקרים שהתשובה היא מיידית, שנעשה טיפול נכון והתלונה לא נכונה, יש מקרים שנעשה טיפול לא נכון ואנחנו מסבים את תשומת לב השטח, היו מקרים שתיקים שנסגרו נפתחו מחדש, תיקים שהוחלט לא להגיש בהם כתב אישום, כן הוגשו כתבי אישום וכו'.
מלכה סופר:
יש מקרים שאנחנו מגלים שכן פעלו נכון אבל לא פעלו לגמרי נכון, ואז מתנהל איזשהו דיאלוג, איזשהו משא ומתן.
מלכה סופר:
אנחנו רואים בתלונת הציבור כלי לשינוי ולא רק לתת תשובה.
מלכה סופר:
יכול להיות שהיו מקרים – אני אבדוק זאת – שהתשובה הסופית אחרי שנשתנה הטיפול לא נשלחה אלייך.
אריה רמות-שיפמן:
לא זאת השאלה שלי.
אריה רמות-שיפמן:
השאלה שלי, האם יש נוהל?
מלכה סופר:
יש נוהל.
אריה רמות-שיפמן:
מי עושה את זה, קובי שיבר מעביר את התשובה לחברת הכנסת דיין או שאת מעבירה את התשובה?
קובי שיבר:
בדרך כלל אני נותן את התשובה או אחד הקצינים שלי.
קובי שיבר:
חברת הכנסת דיין מקבלת תשובה ממני, אני בקשר די הדוק עם העוזרים הפרלמנטריים שלה, יש בינינו שיתוף פעולה מלא.
אריה רמות-שיפמן:
ראינו שיש לקונה בעניין הזה כי תלונות מגיעות לכל מיני מקומות, סיכמנו, שמבחינת המשרד, הכל זורם דרך מלכה סופר לקובי שיבר.
אריה רמות-שיפמן:
קובי שיבר מרכז מבחינתנו את כל המעקב אחר העניין הזה, יש לו צוות שלם לכך, צריך לוודא שהתשובות מקובי שיבר מגיעות לוועדה.
יעל דיין:
אני רוצה לציין, שבאיזשהו שלב, כשהייתה השהייה ארוכה מאוד של תשובות לגבי מספר גדול של פניות שלי, דיברתי עם מלכה סופר על זה.
אריה רמות-שיפמן:
מתי זה היה?
יעל דיין:
לפני חצי שנה.
אריה רמות-שיפמן:
את הנוהל הזה קבענו לאחר מכן.
מלכה סופר:
מאז התקבלו תשובות.
יעל דיין:
אני לא אומרת שלא התקבלו תשובות, אני אומרת, שהדחייה היא שגרמה לי לפנות, היו דחיות של חודשיים שלושה, את הסברת לי דבר שהוא עדיין עם סימן שאלה, שלפני שמשלימים את החקירה בשטח, את לא יכולה להעביר אליי תשובה כלשהי בחצי הדרך.
מלכה סופר:
את מעונינת בתשובה כמו התיק נמצא בחקירה?
מלכה סופר:
אם כן, ניתן לעשות זאת.
יעל דיין:
אני אפילו לא מקבלת תשובה כמו: קיבלתי את מכתבך, מה שרוב המשרדים לפחות עושים.
אריה רמות-שיפמן:
ראשית, חובה לעשות זאת, אני מנחה תמיד את קובי שיבר, שכל דבר שהוא מקבל, דבר ראשון הוא כותב: קיבלנו את תלונתך, תלונתך בטיפול, תקבל תשובה תוך פרק זמן כזה וכזה.
אריה רמות-שיפמן:
חובה לעשות זאת.
יעל דיין:
אם אני יודעת באיזה שלב זה נמצא, זה גם עוזר לי, אני יכולה לראות באיזה מצוקה נמצאת הפונה ואני יכולה לבקש ממך לדעת איפה זה עומד.
יעל דיין:
אתם התנגדתם כי אמרתם שאין צורך, יש הצעת חוק לזירוז הליכים כולל בעניינים של אלימות, הצעת חוק שעברה בוועדה בין-משרדית, בהסכמה.
מלכה סופר:
שיפוט מהיר.
יעל דיין:
זה לא רק שיפוט מהיר.
יעל דיין:
החוק הזה אומר, שיש הקצבת זמן למשטרה לצורך חקירה, לפרקליטות, ולבתי המשפט.
יעל דיין:
כלומר, לא עושים הנחות לאף אחד.
יעל דיין:
בשלב מסוים, המשטרה לא התנגדה לזה, הם אמרו, ממילא אנחנו מזרזים את העניין, ואז קיבלנו נתונים מתל-אביב, ששם המצב טוב יותר.
יעל דיין:
העברתי את הצעת החוק בקריאה טרומית, היא נמצאת בהכנה לקריאה ראשונה בוועדת החוקה חוק ומשפט, אני מתכוונת לזרז זאת.
יעל דיין:
אם המשטרה בין כה מסיימת חקירה תוך 90 יום, מה אכפת לכם?
יעל דיין:
הרקורד יראה, שיש בחוק קטע מיותר, הפרקליטות יושבת שנים – בדקנו את אורך הזמן – על כל תיק ותיק.
יעל דיין:
מוכרחים להבין את מצב המתלוננת גם בשלב החקירה.
יעל דיין:
אם התלונה היא אמיתית, צריך להבין את מצב המתלוננת בתקופת החקירה, אני כבר לא מדברת על אונס, אבל אפילו בפגיעות אחרות של אלימות, אפילו אם יש צו הרחקה וצו ההרחקה מופר.
יעל דיין:
בשלב השני של הפרקליטות, נשים לא מגישות תלונות כשהן יודעות מה אורך התקופה והחשיפה הנדרשת מהן.
יעל דיין:
אני יכולה לומר לכם באקטואליה המיידית שלנו, המשפט של איציק מרדכי, שהיה כתב אישום אחרי כמעט שנה, עכשיו אומרים שהמשפט יימשך שנה, אני יודעת את המצב של המתלוננות, בעיקר האחרונה, אין להן עבודה, טיפולים נפשיים ותרופות.
יעל דיין:
יש דברים שכתב האישום הוא ברור.
יעל דיין:
החקירה הזו גם השתהתה מאוד, אני אומרת, נזרז ונעביר את החוק הזה, הוא ייתן קצבה כאשר תמיד יש פתח מילוט.
יעל דיין:
זאת אומרת, המפכ"ל יכול להורות על הארכת הזמן מעבר ל-90 יום והפרקליטות יכולה להורות על הארכת ההקצבה של הזמן.
יעל דיין:
כלומר, לא ייקחו אף אחד לדין על זה שמבקשים עוד 30 יום אם החקירה מסובכת.
יעל דיין:
אבל לפחות שנדע, שאם אישה מתלוננת, שתוך 180 יום יש פסק דין וגזר דין.
נורית זיו:
בית המשפט הוא החוליה המסובכת ביותר.
יעל דיין:
לבית המשפט יש שישה חודשים, כלומר, שלושה, עוד שלושה ושישה, נראה לי שזה רוחב לב.
אריה רמות-שיפמן:
אני רוצה לסכם את הפרק הזה, ברור שכל התלונות עוברות לקובי שיבר - - -
יעל דיין:
אני מפנה דרך מלכה סופר.
אריה רמות-שיפמן:
את מפנה את הפניות למלכה סופר, היא דואגת להעביר זאת לשיבר, הוא מרכז זאת, יש לו יחידה שעוסקת בזה, שם ניתנת התשובה הראשונית ולאחר מכן ניתנת התשובה הסופית ומועברת אלייך.
מלכה סופר:
אני רוצה לציין, שהיחידה לתלונות הציבור עוברת מסלול של למידה, דגשים, מה בודקים בהנחיות וכו'.
רונית לב-ארי:
לגבי הרעיון שחברת הכנסת דיין תקבל את השמות של קציני אח"ק מחוזיים, אני מאוד ממליצה, שליד כל שם יהיה סימון של הטריטוריה שרלוונטית לאותו מחוז.
מלכה סופר:
חברת הכנסת דיין, את מעונינת לראות נתונים על תלונות ציבור?
יעל דיין:
בתחום הזה של אלימות במשפחה.
נורית זיו:
אנחנו גם מטפלים בתלונות הציבור, תלונות הציבור שמגיעות אלינו, כשליש דרך היועץ המשפטי לממשלה ופרקליטות המדינה, שליש ישירות על ידי המשטרה, על ידי המפכ"ל, ראש אח"ק וכו', ושליש על ידי גורמי טיפול המשרד לביטחון פנים.
נורית זיו:
יש אחוז חפיפה מאוד קטן, פחות מ-10% חפיפה.
נורית זיו:
עד סוף אוקטובר נתקבלו 57 פניות ציבור.
נורית זיו:
הפנייה מועברת אלינו לקציני אח"ק מחוזיים.
יעל דיין:
ממתי עד סוף אוקטובר?
נורית זיו:
מתחילת 2000 ועד סוף אוקטובר.
נורית זיו:
אני מעריכה שיהיו 70 פניות עד סוף השנה.
יעל דיין:
זה נשמע לי מספר אפסי.
נורית זיו:
זו הכמות.
קובי שיבר:
יש כאן טעות אופטית.
יעל דיין:
אני מבקשת לקבל פילוח, באבחנה שלכם אנחנו מדברים על תלונות ציבור, תלונות ציבור זה לא תלונות, מה טיבן?
נורית זיו:
בדיוק כפי שמלכה סופר אמרה, זמן טיפול, לא עצרו, סגרו תיקים, כתב אישום לא הוגש בזמן, התבטאות לא נכונה, יחס לא נאות, כל סוגי התקלות שיש בטיפול בתיק כאשר מדובר בטיפול שהמתלוננות הן נשים או בני המשפחה של הנשים, מיעוט קטן הוא של גברים חשודים שאומרים למה עשו לי כך או אחרת.
נורית זיו:
בדרך כלל הנשים פונות על ליקוי בדרך הטיפול.
נורית זיו:
אנחנו פונים לקציני אח"ק המחוזיים, ממוצע זמן הטיפול אצלנו הוא כחודש וחצי, אנחנו מחזירים תשובה.
נורית זיו:
תלונות דחופות נעשות מעכשיו לעכשיו, זאת ההוראה שלי וככה זה נעשה מייד.
נורית זיו:
אנחנו עובדים מול קציני האח"ק המחוזיים, מבחינתי זו הכתובת, אני דורשת מהם את התשובה והם נותנים תשובה, מקרים דחופים מטופלים מיידית.
נורית זיו:
בדקנו את ההצדקה של התלונות, מרביתן מוצדקות.
נורית זיו:
עניינן היא תגובה משטרתית איטית מבחינת תביעה וחקירה, טיפול לא מחמיר מספיק בעיקר בנושא של תלונות חוזרות, נושא של stalking, הפצנו הנחייה לתגובה בשטח, בעניין הזה יש עוד תלונות, סגירה בלתי מוצדקת של תיקים והתנהגות בלתי ראויה שיש מצד שוטרים זה המיעוט.
נורית זיו:
אני חייבת לומר בסיפוק, שהמערך הזה חונך לטפל מצוין גם מתוך ידע מקצועי על התופעה והיום יש מעט מאוד תלונות על צורת דיבור, על התייחסות בכלל לתופעה.
יעל דיין:
את יכולה לומר גם שוטרים וגם שוטרות כי הגיעו אליי פניות גם על שוטרות חוקרות שהעירו הערות ממש נבזיות.
נורית זיו:
תקלות תמיד יש וגם תהיינה, בוודאי בנושא היחס כי זה בלתי נסלח.
נורית זיו:
בנושא של זמן טיפול לפעמים אני מקבלת הסברים שהם מקובלים עליי, בדרך כלל אני אומרת, התלונות כן מוצדקות, בנושא של היחס אני אומרת, לא ניתן לעבור לסדר היום וזה החינוך שאנחנו מנסים לחנך את המערך שלנו, אבל אנחנו צריכים להבין, שאת התלונה במשטרה לא תמיד מקבל איש המערך, דיווחתי זאת כמה פעמים בישיבה, מחוסר כוח אדם.
נורית זיו:
הרבה פעמים, מי שקיבל את התלונה הוא לא האיש שקיבל את ההכשרה הראויה, הוא לא מכיר את התופעה והוא לא יודע איך לדבר.
נורית זיו:
בהכשרות שלי השנה ניסיתי להכניס גם את האנשים האלה, אבל העשייה היא מאוד איטית כי אין לנו הרבה מאוד תקציבים, הכשרנו גם רמ"ח, ראשי משרדי חקירות, וגם מש"ל, שהם האנשים שמקבלים את התלונות.
נורית זיו:
אנחנו מנסים לחנך ולהעביר את הידע ככל שניתן לרוחב במשטרה, אבל המלאכה עדיין ארוכה.
נורית זיו:
חלק מהמקרים, לא נוגעים לאנשי המערך.
מלכה סופר:
דבר שקשה מאוד לבדוק אותו.
נורית זיו:
אם יש שם, אפשר לבדוק, ובחלק מהמקרים לא מדובר באנשי המערך.
נורית זיו:
כדבר ראשון, הדברים האלה לא ייסלחו, הקטע של היחס וההבנה, זה עניין של חינוך כללי, הדרכה והכשרה.
נורית זיו:
הניסיון עם המערך שלנו הוא רב, כל הגורמים שעומדים מולנו יאשרו, שהמערך שהודרך מקצועית שינה את ההתייחסות.
ציפי נחשון-גליק:
הוא עורר ציפיות וזה העלה את הסטנדרטים של שיתוף פעולה.
ציפי נחשון-גליק:
כאשר נתקלים בחוקר שהוא לא מיומן, הפערים מאוד בולטים.
נורית זיו:
יש הבדל משמעותי וכל מי שעובד מול המערך אומר, שהמשטרה עברה דרך ארוכה.
יעל דיין:
אין ספק, השאלה, מה היחס בין אנשים שעברו את ההכשרה לאנשים שלא עברו את ההכשרה?
מלכה סופר:
אין מספיק שוטרים, אם היו יותר אנשים היה אפשר לדאוג שהשוטרים המוכשרים יגדילו את כמות החוקרים.
יעל דיין:
אני שואלת, מה מספר האנשים שהוכשרו לעומת מספר האנשים שבפועל מקבלים תלונות ולא הוכשרו?
נורית זיו:
170 אנשים הוכשרו.
ציפי נחשון-גליק:
עדיין הרבה תלונות נקלטות על ידי חוקרים שלא הוכשרו.
יעל דיין:
כמה, כפול, פי שלושה?
מלכה סופר:
לפחות.
אריה רמות-שיפמן:
בתחנות הגדולות נעשה מאמץ שזה יהיה ייחודי.
נורית זיו:
מבחינה סטטיסטית, ההשוואה המחוזית בין שנת 1998 ל-1999 ו-1999 ל-2000, עשינו הבחנה בין מגזר יהודי למגזר ערבי, להערכתי יש ירידה בתלונות, אבל בסך הכל כמעט אותו מספר תלונות יהיה כאשר מבדיקה שלנו התלונות החוזרות על עצמן פוחתות, מספר המקרים שבהם אישה צריכה לפנות משתי תלונות ומעלה, פחתו ב-3%.
נורית זיו:
כלומר, אם תהיינה תלונות חדשות הן תהיינה תלונות של נשים חדשות שמגיעות להתלונן.
נורית זיו:
אם הייתה ציפייה לעלייה דרסטית כלשהי בתלונות, אין עלייה דרסטית, יש התייצבות של מספר התלונות, אני חושבת שיש לזה גורמים פסיכולוגיים, זה לא המקצוע שלי, אבל גם אם נכפיל או נשליש את המערך, אני לא בטוחה שנגיע להכפלה של תלונות בגלל גורמים שלא תלויים במשטרה.
נורית זיו:
הנתונים מראים, שמשנת 1997 ועד 1999, מעצרים עד תום הליכים עלו פי 1.5 ובמעצרים רגילים יש עלייה פי 2.
נורית זיו:
לדעתי עניין ההרתעה קיים, אם עשינו מאמץ ועצרנו עד תום ההליכים, עד תום ההליכים זו החלטה אחרת, שבית המשפט יכול להחליט כך או אחרת, אבל אנחנו פנינו לבקשה למעצר עד תום ההליכים ופי שניים מעצרים זה אומר, שכל המערך הזה פועל בווליום מאוד גבוה.
נורית זיו:
מהבדיקה שלי בחקירות, תקופת הטיפול, 20%-30% מטופלים תוך חודש, 50 תוך שלושה חודשים, השאר תוך חמישה חודשים, חלק מזה נובע מכך שהבעל מתחמק, אבל בסך הכל, תיק אלימות היום זה תיק שיש בו זמזם והוא מועבר מהר מאוד לתביעות, בתביעות עשינו סקירה, רוב התביעות של המשטרה מסתיימות תוך חודשיים שלושה.
יעל דיין:
יש לך נתונים על תיקים שעוברים מכם עם המלצה ובפרקליטות נעצר הטיפול?
נורית זיו:
את זה צריך לבקש מהפרקליטות, אין לי את הנתונים האלה.
יעל דיין:
ממש ישמחו לתת לי את זה.
נורית זיו:
אני באה מתל-אביב, התיקים מועברים מייד, הייתה לנו סמכות לטפל בתיקים לאלימות במשטרה פרט לקטינים שהם חסרי ישע, זה הנושא היחיד שעבר לפרקליטות ואצלנו זה לא התעכב, לכן לא הייתי צריכה סגירה ולא העברה.
נורית זיו:
היום נדיר שיש סגירה של תיקים.
נורית זיו:
כל המערכת עובדת בווליום גבוה בכיוון הזה.
נורית זיו:
כוח האדם מסומן, תל אביב עברה שיטוח, בתל אביב חסרים כשבעה חוקרים, אני לא יודעת איך יטפלו בזה.
נורית זיו:
מבחינת החוקרים למגזר הערבים, קיימים שבעה חוקרים, אחד בהליך גיוס, בעירון לא מגייסים, אני חייבת לומר, שמספר פעמים פניתי במכתבים ובפניות למה לא מגייסים, קיבלתי תשובות שכרגע לא אשטח אותן, אבל בעירון עדיין לא גויסו ואני לא מבינה למה, לדעתי מזמן היה אפשר לגייס.
אריה רמות-שיפמן:
אולי בגלל הקפאת הגיוס.
נורית זיו:
לא.
יעל דיין:
בעניין חוקרות ערביות, יש לזה חשיבות עליונה, ראשית, לדעתי זה יגדיל את המספר העגום של התלונות הערביות אם הן תדענה שיש חוקרת.
יעל דיין:
בשעתו, עוד בזמן השר שחל, אמרו, נמצא את התקן אם תהיינה המועמדות המתאימות.
נורית זיו:
הבעיה בגיוס, שלא מצאו את האדם המתאים.
נורית זיו:
הסמכות – 5.
נורית זיו:
הסמכות עבירות מין – 5.
נורית זיו:
רמ"חים – 2.
נורית זיו:
אנשי מש"ל – 3.
מרינה סולודקין:
מה זה מש"ל?
נורית זיו:
מרכז שירות לאזרח, שירות לאזרח שמקבל את הפנייה הראשונית.
אריה רמות-שיפמן:
בעבר היה את היומנאי, היום מנסים להכניס את מש"ל, זה גם מתקשר לעניין של טיפול נכון בתלונות הציבור.
אריה רמות-שיפמן:
הבעיה המרכזית שלנו, להכניס את המושג, שהמשטרה היא משטרה שנותנת שירות שצריכה לטפל באזרח ולא צריכה לרדוף אחרי האזרח, האזרח צריך לזכות לטיפול כמו שהוא זוכה בכל מוסד אחר.
אריה רמות-שיפמן:
בתקופה האחרונה, בהרבה מאוד יחידות ובתחנות משטרה הכשרנו חדרים ששם יושבים שוטרים שמקבלים את התלונה, זה גם חדר סגור, בעבר ישבו כמה בחדר אחד, היום זה בנפרד.
אריה רמות-שיפמן:
זה בא לתת תחושה טובה יותר לאיש שצריך להגיש תלונה, הוא חש שמטפלים בו טוב יותר.
נורית זיו:
אנחנו מפתחים כלי להארכת מסוכנות ממוחשב לחוקרי האלמ"ב, כלי אקטוארי שייתן תוצאה של ציון והמלצה מה לעשות כאשר יש לזה חיבור לפלא-2000, סקירה היסטורית של הארכת מסוכנות הקודמות, הכוונה, שיהיה מעקב היסטורי על אותו אדם, יש לזה חשיבות גדולה לגבי האפקטיביות של הטיפול המיידי.
נורית זיו:
אנחנו מפתחים תוכנת עבודה למערך האלמ"ב מבחינת תלונות ציבור יש לזה קשר, משום שהתוכנה שאנחנו מפתחים תיתן נתונים גם למפקד בשטח וגם לי בזמן אמת, אם אני רוצה לדעת מה קורה עם חוקר מסוים, מה זמן הטיפול שלו, מה נעשה עם תיק מסוים, יש את כל החיתוכים, אנחנו מקיימים בעניין הדרכה בחודש הבא.
יעל דיין:
מתי זה ייקרה?
נורית זיו:
יש לנו ב-14 מקומות יחידות אלמ"ב ממוחשבות, זה עניין של תקציב, איפה שיש את אותה יחידה ממוחשבת - - -
יעל דיין:
יחידות מרכזיות?
נורית זיו:
יחידות גדולות.
נורית זיו:
שם אנחנו עושים תוכנה שתיתן חיתוכים כאלה, שכל מפקד בשטח יוכל לדעת בכל זמן נתון נתונים שאנחנו רוצים לדעת, זה גם יעזור למשך הטיפול, מה נעשה, פנייה לגורמי הטיפול, כל השאלות שאנחנו שואלים את עצמנו, האם נעשה טיפול נכון, זה יהיה באותה תוכנה.
נורית זיו:
אני כגורם ארצי יכולה לזכור לקבל את הדיווח והתשובה תהיה מאוד מהירה.
יעל דיין:
זה כולל את כל הנתונים של המשטרה, זה לא שייך לאלימות?
נורית זיו:
לא, זה מדבר רק על אלימות במשפחה.
יעל דיין:
האם לשנת 2001 מתוכננת הרחבה?
יעל דיין:
אם כן, בכמה כסף מדובר?
יעל דיין:
אני מבקשת לדעת, מה האפשרות למחשב חומרים שנמצאים בתחנה לתחנה סמוכה.
נורית זיו:
זה בלתי אפשרי.