GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציקי סלע:
אנחנו מוציאים בנות לקצונה בשני ערוצים; ערוץ חיילי, לדוגמה, אם מישהי מכהנת בתפקיד של מש"קית תחזוקה, היא מוצאת לקצונה בחיל התחזוקה, אם מישהו מש"קית בשלישות היא מוצאת לקצונה בחיל השלישות, וכו'.
ציקי סלע:
אבל אם מדובר על חיילת במקצוע כללי ומאתרים אותה כמי שמתאימה להיות קצינה - מכניסים אותה לסל כולל של כל הבנות שמתאימות לאותו הסל ומנסים לשבץ אותה לפי הצרכים של הצבא במקומות שחסרות בהם קצינות.
ציקי סלע:
בהקשר הזה של הדברים מן הנכון להדגיש כי מיחידת המורות יש יציאה גדולה מאד לקצונה.
ציקי סלע:
בתוך הגופים עצמם צה"ל לא מתעסק בקידום הבנות למעט דרגות כיוון שבתוכם יש מסלולי קידום פנימיים וזה עניין פנימי של כל גוף - - -
יעל דיין:
מה כבר יכול להיות?
יהודה לביא:
מלבד דרגות לא מדובר על שום דבר.
ציפי לבני:
מאחר והגופים לוקחים את הבנות האלה מראש לתפקיד מסויים - - -
יהודה לביא:
צריך להבין כי העניין הזה עובד כמו לגבי כל חייל בצבא.
חיה בן-ארי:
הנושא הזה עובד בדיוק כמו לגבי כל החיילות החוגרות של צה"ל.
ציקי סלע:
אני מבקש לדבר על עוד שני נתונים כאשר האחד מהם מתייחס ליחידת מורות ארצית.
ציקי סלע:
נעשתה חשיבה באשר לסוגיות שהועלו כאן, ואגב, יש סוגייה נוספת שהועלתה בוועדת החוץ והביטחון, לדוגמה, לגבי הכשרה, אבל מדינת ישראל בשנת אלפיים שולחת מורות שלא קיבלו הכשרה של מורות בוגרות סמינר או אוניברסיטה, כדי ללמד את ילדי ישראל ואז בכיתה י"ב מסתבר שהם לא יודעים לקרוא.
ציקי סלע:
זאת שאלה שצריכה לעלות לדיון ומדובר, כאמור, על תקן של מורה במשרד החינוך.
ציקי סלע:
צה"ל קבע עמדה ערכית לגבי יחידת מורות ארצית אבל יש מספר משימות כמו החברה להגנת הטבע, רשות שמורות הטבע, שצה"ל לא מבין מה הבנות עושות שם והוא שואל שאלות קשות באשר להימצאותן שם, אבל, כאמור, העניין הזה לא נמצא במנדט שלו.
ציקי סלע:
גם לגבי המשימה של המורות הרגילות - צה"ל סבור שמורה שמלמדת בתל-אביב לא יכולה להיכנס למסגרת של משימות לאומיות.
ציקי סלע:
לעומת זאת מורה במצפה רמון או בקריית שמונה כן עונה על הקריטריונים - - -
יעל דיין:
אם, אמנם, חסרות שם מורות.
ציקי סלע:
כמובן.
ציקי סלע:
אבל גם אם לא חסרות של מורות – גיבוי נוסף לא מזיק במקומות כאלה, כמו תמיכה או חונכת או מורה שנייה בכיתה.
ציקי סלע:
אגב, רובן מתפקדות כמורה שנייה בכיתה בעיקר כאשר מדובר על כיתות גדולות.
ציקי סלע:
צה"ל כן קבע עמדה ערכית לגבי חלק מהמשימות וכל מה שקשור בקליטת עלייה ובהוראה במקומות מרוחקים הוא כן במסגרת משימה לאומית וכל השאר לא אבל העניין הזה עוד יידון כפי שכבר צויין במהלך הישיבה הזאת בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
ציקי סלע:
יש לנו גם בנות במשטרת ישראל – 1300 במספר, מתוכן 850 משמשות כשוטרות רגילות ומוגדר במשימות שלהן על פי חוק שח"ם שהוא חוק נפרד: משימות ביטחוניות בלבד.
ציקי סלע:
בפועל השוטרות האלה מסתובבות בניידות ומבצעות משימות ביטחוניות - - -
יעל דיין:
כמה בנים יש?
ציקי סלע:
כ-450 בנים באותה משימה.
יעל דיין:
אני מבינה שמדובר על משטרה כחולה לכל דבר.
ציקי סלע:
כן.
ציקי סלע:
הן נחשבות לשוטרות רגילות עם זכויות וחובות של שוטרות ויש לגבי הקטע הזה ביקוש גדול מאד של בנות.
יעל דיין:
אני זוכרת שזה היה עוד מההתחלה - - -
ציקי סלע:
כיוון שהעבודה מעניינת והיא קרובה לבית.
יעל דיין:
מי האימא של החיילות האלה?
ציקי סלע:
במשטרת ישראל יש מדור שלם שעוסק בתחום הזה שנקרא: שירות חיילים וחיילות במשטרת ישראל, בראשות סגן ניצב, שזה תפקידו במשטרה.
יעל דיין:
והוא מכהן בתפקיד הזה כמו קצינת ח"ן?
ציקי סלע:
הוא מטפל בחיילות ואגב, הטיפול שלו נחשב למצויין.
ציקי סלע:
לא התקבלו כל טענות באשר לעניין הזה.
סוזי יוגב:
דווקה בגופים הגדולים – אין בעיה.
סוזי יוגב:
כאמור אין בעיה לא במשטרת ישראל, לא במשרד הביטחון, לא ביחידת המורים כי אלה נחשבים לגופים גדולים עם מאסה גדולה של בנות.
סוזי יוגב:
היכן יש בעיות?
סוזי יוגב:
לגבי חיילת שמוצבת באיזשהו משרד של ראש הממשלה בצפון הארץ או בדרומה, במקום שכוח אל שאין בו מאסה קריטית של בנות אלא מספרים בודדים של עשרות חיילות כאלה ושם, על אף שיש גוף שמטפל בהן - הרבה מאד פעמים יש להן תחושה של תלישות כי אין להן כנסי יחידות, אין להן ארועים במסגרת היחידתית ובכלל יכולה להיווצר שם תחושה של העדר מסגרת.
סוזי יוגב:
אבל בעיקרון בכל המקומות האלה לחיילות יש כתובת.
סוזי יוגב:
כל החיילות, לרבות החיילות ביחידת המורות והחיילות הדתיות, מתגייסות לצה"ל, עוברות טירונות, מקבלות גם הסבר מפורט על שירות החיילות, על הטרדה מינית, על אלימות כלפי נשים, הן מקבלות אגרות שלנו כמו כל חיילות אחרות, הן מוצבות ביחידה, נקלטות בה על ידי אותו גורם קישור, מקבלות חוברת מידע ביחידה עצמה שמבהירה להן את החובות, את הזכויות ואת יכולות הקידום שלהן כולל פרסום נהלים.
סוזי יוגב:
צריך לזכור שבגופים הגדולים, כאמור לא בכל הגופים אבל בגופים הגדולים כגון: שב"כ, מוסד, משרד הביטחון, יש גם ממונה על ענייני נשים כך שהיא מהווה עבורן כתובת נוספת על הכתובת הרשמית המקשרת וכל חיילת יודעת בכל נקודת זמן, גם אם היא משרתת מחוץ לסדר הכוחות של הצבא, שהיא יכולה לפנות אלינו באופן ישיר.
סוזי יוגב:
אלינו פירושו או לקצינת ח"ן פיקודית או ישירות לקצינת ח"ן ראשית.
סוזי יוגב:
יש קו פתוח שפועל 24 שעות ביממה ועוזרת קחנ"ר לפרט היא הממונה לצורך העניין על הכנסים ועל המפגשים, ויושבת אתנו כאן סגן-אלוף ענת ברקו שנכנסה זה עתה לתפקידה ואשר כבר נפגשה עם רוב הגורמים הרלוונטיים במקומות הגדולים: שב"כ, מוסד ומשרד הביטחון.
סוזי יוגב:
אנחנו, כמובן, נמסד גם את הקשר במיוחד בנושאים הרגישים כגון הטרדות מיניות, של העברת המידע עם נציבות שירות המדינה ואין לי ספק שבקטע הזה עוד יש מה לעשות.
סוזי יוגב:
צריך לזכור כי לחיילת, גם אם היא משרתת מחוץ לסד"כ, - יש כתובת.
יעל דיין:
מה הבנות עושות בצוות?
יעל דיין:
מה הן עושות בקרן קיימת לישראל?
ציקי סלע:
הדרכות.
יעל דיין:
צוות זה ארגון מסחרי לכל דבר ועניין, עתיר כספים, עתיר ג'ובים שמוציא בעיקר חוברות של מוצרים בהנחה - - -
ציקי סלע:
לא, טעות בידך.
ציקי סלע:
זה לא צוות.
יעל דיין:
חבר הוא הגוף הנבחר מתוך צוות - - -
ציקי סלע:
לא; חבר לא שייך לצוות.
ציפי פלד:
צוות זה ארגון הגימלאים, והחיילות שם נמצאות - - -
יעל דיין:
מה עושה ארגון הגימלאים?
ציקי סלע:
החיילות שם מתעסקות בהשמות.
חיה בן-ארי:
מדובר על תעסוקה לפורשי צה"ל.
ציפי פלד:
נשאלת בהקשר הזה שאלה אם הן צריכות אמנם להיות שם או לא?
ציקי סלע:
ועדת החוץ והביטחון תדון בכך.
ציקי סלע:
את צוות, הוועדה לא אישרה - - -
ציפי פלד:
שמו אותם תחתנו כמסגרת ארגונית.
ציפי פלד:
הקטע הזה לא שייך למשרד הביטחון.
יעל דיין:
אני לא יודעת אם החיילות שיושבות שם עוסקות, באמת, בהשמה של מישהו.
יעל דיין:
הרי לא מדובר על חיילים משוחררים אלא על קצינים בצבא קבע שהשתחררו ובכלל, מדובר על מספר גדול מדי של חיילות.
יעל דיין:
כאשר מדובר על מספר גדול כל כך של חיילות אנחנו שואלים את עצמנו האם צריך כל כך הרבה פקידות צה"ליות, בנוסף לפקידות הרגילות שיש שם - - -
ציפי פלד:
יש רק עשר פקידות.
יעל דיין:
אבל אני מבינה שיש להם גם פקידות משל עצמם.
חיה בן-ארי:
אנחנו לא מייצגים אותם.
יעל דיין:
זה אחד הגופים שמעוררים אצלנו שאלה.
יעל דיין:
גם נתיב, אגב, מעורר שאלה שכן מדובר על עבודה אזרחית - - -
סוזי יוגב:
נתיב נבחר כגוף של עלייה ועבודה עם עולים - - -
יעל דיין:
לא מדובר על עבודה עם עולים.
יעל דיין:
היה לעניין הזה היבט מוסדי וזה המקור של הסיפור של החיילות בנתיב אבל הן לא ישבו באודסה והכינו ניירות אלא הן ישבו כאן במשרד שעלה, תפח, גדל, היה עטוף במעטה סודיות וכל זה קרה בשנים שהעלייה נחשבה לעניין סודי לכן כשבאו לצה"ל וביקשו עבור נתיב כוח אדם – לא היתה שום בעיה בקטע הזה.
יעל דיין:
אגב, לא מדובר על חיילות דוברות רוסית עם רקע - - -
ציקי סלע:
כולן דוברות רוסית.
יעל דיין:
חלק מהדברים אנחנו מכירים, חלק איננו מכירים, חלק נשמע שכאילו כיוון שמדובר על מספרים קטנים – לא צריך להתעסק אתו, אבל לא כך הדבר.
יעל דיין:
מה עם הפנימיות?
יעל דיין:
האם מדובר על פנימיות לילדים?
ציקי סלע:
אלה הן פנימיות נוער.
יעל דיין:
כמו אלה שראינו, של צד"ל?
סוזי יוגב:
מדובר על פנימיות נוער בעייתיות עם נוער מצוקה קשה - - -
יעל דיין:
איזו הכשרה החיילות מקבלות כדי לעבוד שם?
ציקי סלע:
משרד החינוך מכשיר אותן.
יעל דיין:
מדובר על רווח גדול מאד של משרד החינוך שמקבל כוח אדם מקצועי - - -
ציקי סלע:
אני מציע, לצורך העניין הזה, לזמן לישיבת הוועדה הבאה את מר חיוני שאחראי על הקטע הזה כדי שהוא יוכל לענות על השאלות האלה.
יעל דיין:
מדובר על תפקיד אחראי מאד שבשוק האזרחי היה צריך לשלם עבורו משכורת די יפה עם תנאים נלווים - - -
סוזי יוגב:
בשמ"ע, לדוגמה, יש עבודה ספציפית מאד עם חרשים - - -
יעל דיין:
כל אלה נחשבות לעבודות שוות כסף - - -
יהודה לביא:
הכל נחשב שווה כסף.
יעל דיין:
בשוק של אבטלה של צעירים, של חיילות משוחררות שלא מיד עם שחרורן מסודרות בעבודה – צריך לחשוב על איזשהו מסלול כך שגם אם החיילות מבצעות את העבודה הספציפית הזאת בזמן שירותן – יתאפשר להן לעבור לשוק האזרחי לאחר מכן.
סוזי יוגב:
חלקן, אגב, פשוט רוכש מקצוע ואחר כך נשאר באותה המערכת.
סוזי יוגב:
במשרד הביטחון יש חיילות פקידות שאחר כך נשארות שם במשך שנים ארוכות וגם בתחום של החינוך – הרבה מאד מהחיילות שרוכשות בזמן שירותן הצבאי מקצוע, לדוגמה, הדרכה בשמ"ע, - מתאפשר להן לעשות הסבה ולעבור לאותה מערכת.
סוזי יוגב:
אבל נכון שכל השאלות שנשאלו באשר לעניין הזה נחשבות לשאלות נכונות וכאלה שדורשות לקבל לגביהן תשובה.
סוזי יוגב:
הן עולות בישיבות למיניהן במשך שנים, גם אנחנו, בצה"ל, מתחבטים בהן, יחד עם זאת סגן אלוף סלע יכול להעיד כי המאסות האלה הולכות ויורדות.
סוזי יוגב:
בעבר היו הרבה יותר חיילות בגופים האלה.
ציקי סלע:
ירדנו בשלוש השנים האחרונות ב-30% בגופים האלה,אנחנו מתכננים לרדת, ירידה יזומה של צה"ל בעוד 10%, ובכלל הנושא הזה נמצא, כאמור, במגמת ירידה.
ציקי סלע:
באשר לאיכות הבנות אני מבקש לציין שאנחנו גם בקטע הזה נמצאים במגמת ירידה.
ציקי סלע:
הגופים השונים ששלחנו אליהן את הבנות שאבו מצה"ל בנות באיכות גבוהה מאד בעבר דבר שפגע ביעדים בתוך הצבא, לכן הורדנו את האיכות של הבנות בכל הגופים בצורה משמעותית מאד ואנחנו כופים עליהם לקחת בנות מכל הרמות.
יעל דיין:
מה הגירוי העיקרי שמושך את הבנות לקרייה, לדוגמה?
יעל דיין:
מה היא הסיבה האמיתית שבשלה הבנות כל כך רוצות לשרת שם?
חיה בן-ארי:
אנחנו נשיב על השאלה הזאת כאשר נדבר על המקצועיות של הבנות.
יעל דיין:
רשות הדיבור למר יהודה לביא, סגן ראש אגף משאבי אנוש במשרד הביטחון.
יהודה לביא:
סגן-אלוף חיה בן-ארי ורב-סרן ציפי פלד שיושבות אתנו כאן נמצאות בגוף המקצועי שהוא בעצם גוף צבאי לכל דבר ועניין, והן מטפלות במכסת החיילות של משרד הביטחון.
יהודה לביא:
אני אדבר קודם כל על המשולבות של החיילות במשרד הביטחון ולאחר מכן אנחנו נסביר איך אנחנו פועלים בשטח.
יעל דיין:
מליאת הכנסת כבר התחילה בעבודתה, זמננו קצר ולכן אני מבקשת מכל מי שיקבל מעכשיו את רשות הדיבור – לעשות זאת בקצרה עד כמה שאפשר.
יהודה לביא:
שירות החיילות במשרד הביטחון הוא ארגון של משרד הביטחון משולב בעבודתו עם צה"ל וזאת הסיבה העיקרית לכך שהוא הוגדר כמקום שירות מוכר לתכלית ביטחונית וזה כל קיומו של משרד הביטחון, כדי להציג מענה מערכתי לבניין צה"ל ולעוצמתו וזה ציטוט מתוך מטרת העל של משרד הביטחון.
יהודה לביא:
המשרד מופקד, למעשה, על התחומים המגוונים של צרכי הצבא כמו: תקציב הביטחון, הרכש עבור צה"ל, המחקר והפיתוח, הבינוי, אספקת שירותים שונים, תובלה אם זאת יבשתית, ימית ואווירית, קשר ותקשורת, קשרי חוץ, ועוד כהנה וכהנה פעולות שאנחנו עושים אך ורק עבור צה"ל.
יהודה לביא:
גם נושאי שעת חירום ומל"ח כמובן.
יהודה לביא:
כמו כן המשרד מפעיל מערכות משותפות ומשולבות בתהליכי עבודה ומיחשוב כאשר העיקרית שבהן היא מערכת ההרכשה שפועלת בעצם בשתי המערכות בצה"ל ובמשרד הביטחון, כל הגופים הלוגיסטיים בצה"ל, אגף תקציבים, אגף הכספים, מנה"ר ומל"ן.
יהודה לביא:
אגף השיקום מטפל בנפגעי צה"ל, במשפחות השכולות ובהנצחה, אגף הנוער והנח"ל ובמשימות לאומיות.
יהודה לביא:
במינהלות התכניות במשרד הביטחון, כגון מערכת חומה שכולם בוודאי שמעו עליה, תכנית החץ, פועלים אזרחים, עובדי צבא, ועובדי משרד הביטחון עם קציני צה"ל למטרה משותפת של פיתוח וייצור אמל"ח לשימוש צה"ל.
יהודה לביא:
בחלק מגופי המשרד עובדים במשותף גם אנשי צבא.
יהודה לביא:
יש לנו יחידות שאנשי צבא בתוך תקנים צבאיים משולבים במשרד הביטחון.
יהודה לביא:
הגופים האלה הם: מפא"ת, אגף תקציבים, מינהלות פרוייקטים של אמל"ח ומבקר מערכת הביטחון.
יהודה לביא:
אלה הם גופים שישנם בהם אנשי צבא בתקנים של משרד הביטחון.
יהודה לביא:
להזכירכם, במשרד פועלים למעלה מ-100 מטות תכניות שהם למעשה גופי ניהול משותפים של הצבא והמשרד.
יהודה לביא:
חלוקת העבודה בין צה"ל ומשרד הביטחון: צה"ל מופקד בעצם על הגדרת הצורך המבצעי, הכנת האיפיון הטכני, הכנת מסמכי דרישה והעברת הדרישה למשרד הביטחון.
יהודה לביא:
זאת החלוקה הדיכוטומית בין הצבא למשרד.
יהודה לביא:
משרד הביטחון, מן הצד האחר, מופקד על ההתקשרויות עם הספקים, הקבלנים, נותני השירותים, ניהול ההזמנות והחוזים, ההיבטים המשפטיים וכו' וכו'.
יהודה לביא:
למעשה מערכת הביטחון הכוללת את צה"ל, את משרד הביטחון ואת יחידות הסמך פועלים כגוף אחד המושתת על חלוקת עבודה ברורה בין צה"ל ובין החלק האזרחי שהוא משרד הביטחון ועל שיתוף פעולה הדוק ומשולב בין שתי היחידות.
יהודה לביא:
שירות החיילות במשרד הביטחון מתקיים הואיל ומשרד הביטחון הוא ארגון לתכלית ביטחונית כמו שאמרתי, כבסיס לחוק באופן ישיר וכל קיומו הוא כדי לסייע ולתת שירות ישיר לצה"ל.
יהודה לביא:
השירות של החיילות חוסך לתקציב הביטחון עשרות מיליוני שקלים בשנה ואני אומר את דבריי אלה בוודאות כי נשאלה במהלך הישיבה שאלה אם אפשר להחליף חיילת בעובדת אזרחית.
יהודה לביא:
אילו היינו נאלצים להפעיל עובדות אזרחיות במקום חיילות – זו היתה פגיעה ישירה בתקציב הביטחון המיועד להתעצמות צה"ל.
יהודה לביא:
אין בכלל סיכוי מעשי לקבל שיאי כוח אדם אזרחי מהאוצר.
יהודה לביא:
אילו היתה מתקבלת החלטה כזאת היינו מחליפים חלק משירות החיילות.
יהודה לביא:
החיילות מבצעות במשרד הביטחון תפקידים רגישים המחייבים יכולת ופוטנציאל כפי שיש היום לבוגרות תיכון צעירות.
יהודה לביא:
זהו כוח אדם רציני ואיכותי לפחות הוא היה כזה עד היום.
יהודה לביא:
יתרונו הגדול הוא דווקה בזמניותו, דהיינו החיילות תורמות את יכולתן האינטלקטואלית, את המוטיווציה שלהן ואת כישוריהן במשך תקופת זמן מוגדרת כך שלמעשה זה ארגון שמשרת את צה"ל ישירות וטבעי שהוא יסתייע במשאב אנושי זה.
יהודה לביא:
יש ייתרון בכך שהחיילות אינן נשארות במקום לאורך זמן.
יהודה לביא:
אזרחיות שעובדות כמזכירות במשך שנים – נשחקות, ואני אתייחס עוד מעט לפירוש המילה: אזרחיות.
יהודה לביא:
בפועל, כיום, יש מעט מאד אזרחיות במשרד בתפקידי מזכירות.
יהודה לביא:
כאמור אין כמעט אזרחיות בתפקידי מזכירות במשרד הביטחון והן משובצות בתפקידים או שהן מסווגות במיוחד או שהן משרתות בלשכות של המנהלים הבכירים של המשרד.
יהודה לביא:
שירות חיילות במשרד הביטחון נערך ביחידה צבאית שאחר כך, אם יישאר זמן תשמעו מה עושה היחידה הזאת, בכפוף למסגרת ומשמעת צבאיים, החיילות הן במדים, יש להן שירותי ת"ש וח"ן, תורנויות, מסדרים ופעולות חינוך.
יהודה לביא:
האזרח אינו המפקד שלהן אלא המפעיל.
יהודה לביא:
החיילות נתונות, למעשה, למשמעת הפיקוד הצבאי של היחידה הצבאית.
יהודה לביא:
בסעיף 26א לחוק נאמר: "והכל אם שוכנע שר הביטחון, בשים לב לנסיבות העניין באותה העת...
יהודה לביא:
כי אם לא תעשה הפעילות בידי יוצא צבא בשירות סדיר, לא יושג היעד כנדרש.
יהודה לביא:
".
יהודה לביא:
בהקשר הזה אני מבקש להדגיש: א' – עקרונית חלק ניכר מתפקידי החיילות במשרד יכול היה להעשות על ידי אזרחיות אולם זו גישה לא ריאלית.
יהודה לביא:
לא בכדי ראה המחוקק את משרד הביטחון כארגון שתכליתו ביטחון וכפי שפירטנו בהרחבה לעיל זה ארגון שכל יעודו לשרת את צה"ל ואת המשימות שלו.
יהודה לביא:
ב' – היעדים של משרד הביטחון קשורים ומשולבים ביעדים של צה"ל בעיקר בגופים הלוגיסטיים ובזרועות המטכ"ל.
יהודה לביא:
כדי להשיג את היעדים כנדרש חשוב שבמשרד הביטחון תשרתנה חיילות.
יהודה לביא:
האם יש הבדל עקרוני בין חיילת שמשרתת במטכ"ל - אט"ל ומקלידה למחשב דרישה לציוד המועבר למנה"ר לבין חיילת במנה"ר הממשיכה את הטיפול באותה דרישה או מקלידה חשבונית בשלב מאוחר יותר בהקשר של אותו נושא?
יהודה לביא:
ג' – בראייה מעשית אין סיכוי סביר שהמשרד יקבל שיא כוח אדם משירות המדינה ואני מבקש בהקשר הזה של הדברים, כאשר אנחנו דנים בנושא של הפקידות לפרט את תפקידי החיילות במשרד הביטחון.
יהודה לביא:
במהלך הישיבה נשאלה שאלה מה הפקידות האלה עושות, ומדובר על כמות לא מבוטלת של חיילות.
יהודה לביא:
ובכן, חלקן צפ"טיות, מפעילות במברקה של משרד הביטחון, המברקה משרתת גם את יחידות הצבא והן פועלות בשלוש משמרות ועובדות 24 שעות ביממה.
יהודה לביא:
יש קבוצה של מדריכות מוזיאונים שמקבלות הכשרה באמצעות קורסים צבאיים - - -
דנה גורדון:
הן נקראות פקידות?
חיה בן-ארי:
מר יהודה לביא מדבר על כוח אדם מקצועי.
יהודה לביא:
מפעילות מחשב, מנחות יישומים במחשב, - - -
ציפי פלד:
בוגרות קורס צבאי.
יהודה לביא:
צלם, צלמת, לפעמים יותר, עובדות בנושאי רווחה והטבות וזה חלק של הפקידות, מכל מקום כל אלה נכנסים תחת הכותרת: פקידות.
יהודה לביא:
עובדת בנושאי רווחה והטבות מבצעת עבודות מקצועיות בנושאי רווחה והטבות לזכאי אגף השיקום - - -
ציפי פלד:
תסלח לי על כך שאני מפסיקה את דבריך באמצע אבל אני מבקשת להעיר כאן
ציפי פלד:
שקיבלנו אישור של הצבא לסמן את אותן פקידות שנחשבו עד היום פקידות רגילות – כמקצוע שנקרא: רכזות שיקום, וזה יבוא על חשבון הכותרת הכללית של פקידות.
ציפי פלד:
העניין הזה הוכר כמקצוע ייחודי ואנחנו נמצאים בשלבי הכנה של קורס מתאים.
יהודה לביא:
לגבי מורות, אני בטוח שהפיקוח של המורות הוותיקות והמקצועיות תופס ואני בטוח שגם אצלנו יש פיקוח של עובדות סוציאליות.
יהודה לביא:
מזכירות רפואיות – בתוך אגף השיקום.
יהודה לביא:
עובדות רכש במנה"ר - - -
חיה בן-ארי:
אלה הן פקידות.
יהודה לביא:
כל מה שאני מציין עכשיו נכנס, כאמור, תחת הכותרת: פקידות.
יהודה לביא:
מדובר על אימות מסמכים שמתקבלים להצעות מחיר, ריכוזי חשבוניות, התאמות של חתימות, הזרמת חשבוניות למחשב שזאת פעולה מבורכת מאד.
יהודה לביא:
עובדות שיווק ומכירות ביחידה לסיוע ביטחוני מסייעות לעבודה מקצועית הנעשית בתוך היחידות.
יהודה לביא:
הפעילות מתבצעת בחתך גיאוגרפי בהתאם להתמחויות ומחייבת ידיעת שפות ואנחנו קולטים בקטע הזה חיילות שיודעות אנגלית, צרפתית, וספרדית.
יהודה לביא:
עובדות הנהלת חשבונות וכספים מבצעות בדיקות של התאמות החשבוניות לתנאי התשלום, רישומי פטור וכן הלאה.
יהודה לביא:
עובדות בארכיון צה"ל אמונות על קליטת חומר לגניזה, רישום חומר, הקלדת מילות מפתח לחומר שנקלט, וכו'.
יהודה לביא:
עובדות בסיוע להכוונה וייעוץ לחיילים משוחררים שמשתלבות בתוך אנשי המקצוע.
יהודה לביא:
עובדות חדר מבצעים במשרד הביטחון שפועלות גם הן 24 שעות ביממה במשהו שדומה לחדר מצב, הן מטפלות בקבלת דיווחים, טיפול בדיווחים שוטפים וכו'.
יהודה לביא:
אנחנו נמצאים בקשר טלפוני הדוק עם המשלחות שלנו בארצות הברית, בפריז ובבון.
יהודה לביא:
פקידות כוח אדם ובנא"מ אלה הן פקידות שמסייעות ליחידות הלוגיסטיקה של המשרד.
יהודה לביא:
תפקידי מינהלה ומזכירות בלשכות ובמשרדים שמטפלות בניהול משרד, טיפול בדואר נכנס ויוצר, וכל מה שאנחנו מכירים כפעילות של מזכירות רגילות.
יהודה לביא:
זה מגוון התפקידים שיש לחיילות בתוך המערכת - - -
יעל דיין:
אני מעריכה מאד את הלהט שבו קראת בפנינו את הדברים אבל זה לא הופך את התוכן למרתק.
יעל דיין:
אם תיקח כל משרד ממשלתי תראה שיש בו רכש,יש בו קניות, יש בו תיוק, יש בו ארכיון, יש אליו פניות ציבור ואת כל שאר הדברים אבל להגיד שבשורה התחתונה הבנות האלה, על פי חוק, תורמות לביטחון מדינת ישראל כיוון שיש הגדרה כזאת כוללת?
יהודה לביא:
להזכירכם, מדובר על גוף מוכר לתכלית ביטחונית.
ציקי סלע:
מה שמר יהודה לביא התכוון לומר הוא שאם הוא היה צריך לרכוש את כוח האדם הזה בעלות של כ-30 מיליון שקל - - -
יעל דיין:
זה סוף והתחלת הסיפור אבל לא צריך ליפות אותו באידאולוגיה כי באידאולוגיה אפשר לעטוף גם דברים שתופשים לגבי משרד החינוך באותם מספרים וגם לגבי משרד הקליטה ולומר שכוח האדם הזה משרת את הצרכים הלאומיים של המדינה.
יעל דיין:
צריך להבין שאנחנו מדברים על כסף, על חיסכון שהוא משמעותי והוא מתחבר במקרה הזה כיוון שהחוק מגדיר את משרד הביטחון ואת צה"ל כגוף לתכלית ביטחונית, אנחנו מקווים שהקטע הזה לא פוגע באף אחד אבל צריך להבין כי השורה התחתונה של כל הסיפור הזה היא איקס מיליון שקלים לשנה שצה"ל עוזר למשרד הביטחון לחסוך מתקציבו על ידי מתן שירותים.
יעל דיין:
אילו היינו יכולים להשיג איקס מיליונים למשרד הביטחון כי אז כל העניין הזה לא היה בא לעולם.
יעל דיין:
אילו הצבא היה אומר לנו שיש לו 3 אלפי חיילות שאין לגביהן ניצול מלא, תאמינו לי שאף אחד לא היה פוצה פה ומצפצף אבל אז כבר היה מדובר על מעבר לפאזה אחרת ואז היינו מדברים על שירות אזרחי.
יעל דיין:
שירות כזה, כאשר יגיע, לא יזרים כוח אדם לקרן קיימת אלא באמת ינתב את אותן חיילות שאינן נמצאות בסד"כ לדברים אזרחיים שהם לא חוסכי כסף אלא כאלה שמביאים תועלת רבה בתחומים חברתיים אבל עכשיו מסתבר שאנחנו נמצאים באיזשהו שלב ביניים.
יעל דיין:
איננו נמצאים בשלב של שירות אזרחי, והצבא עדיין נותן את ה"מתנה" הזאת - - -
ציקי סלע:
לא כי הן מיותרות.
ציקי סלע:
צה"ל יודע מה לעשות עם הבנות האלה.
ציקי סלע:
הוא עושה את הדברים מתוקף חוק, הוא מסוגל לוותר על הבנות על פי האילוצים שייקבעו לו, אבל צריך להדגיש בהקשר הזה של הדברים כי החיילות האלה אינן מיותרות.
ציקי סלע:
לצה"ל יש משימות עבורן.
יעל דיין:
אם תהיה הארכת שירות לבנות והיא תכלול את כל הדברים המלהיבים ששמענו עליהם כאן, זה יהיה חלק מהשיקול שלנו לאשר את העניין.
ציקי סלע:
קיצור השירות לבנים ייצור פער גדול שצריך יהיה לכסות אותו על ידי הבנות האלה.
יעל דיין:
יכול להיות שלגבי הארכת השירות בו בזמן לבנות תהיה עוד סיבה כדי להוציא אותן מחלק מהמשימות שדובר עליהן במהלך הישיבה.
דפנה בוסתן:
אם מדובר על ירידה יציבה של 10% לשנה במספר החיילות, על כמה מדובר כאשר היו מקסימום חיילות במשרדים מחוץ לסד"כ של צה"ל לפני שלוש שנים?
ציקי סלע:
להערכתי מדובר על סדר גודל של כ-500 אבל אני צריך לבדוק זאת.
דפנה בוסתן:
דיברת על ירידה של 30% במספר.
ציקי סלע:
דיברתי על 30% בשלוש השנים האחרונות אבל לא מדובר על 10% לשנה.
דפנה בוסתן:
30% האם משמעותן 500 חיילות?
ציקי סלע:
כפי שכבר אמרתי אני צריך לבדוק את המספרים.
יהודה לביא:
צריך לזכור שיש קיצוץ במספר כל שנה.
יעל דיין:
רשות הדיבור לעורכת דין רבקה שקד הממונה על קידום ושילוב נשים בנציבות שירות המדינה.
רבקה שקד:
לנו יש עמדה בנושא של שירות חיילות והצגנו אותה בישיבה האחרונה.
רבקה שקד:
נציב שירות המדינה פנה במכתב לראש אכ"א וביקש ממנו לבחון עוד פעם את הסוגייה של שירות בנות במשרד הביטחון ואתמול הגיעה התשובה של ראש אכ"א לאותו מכתב שהסביר שכל הנושא הזה נבחן ממילא לרגל קיצור השירות, ואנחנו נעבוד מול ראש אכ"א בעניין הזה.
רבקה שקד:
אני מבקשת לחדד שאלות שחלקן כבר הועלה במהלך הישיבה.
רבקה שקד:
אני מחזיקה בידי את חוק שירות ביטחון, את הסעיפים הרלוונטיים וגם את צו שירות הביטחון וקביעת שירות מוכר שלגביהם אני חושבת שדי ברור כאשר מסתכלים עליהם בצורה מסודרת שהמצב כפי שהוצג בפנינו לא בדיוק מתאים למצב החוקי או למה שהמחוקק קבע.
רבקה שקד:
המחוקק נתן סדר עדיפויות שווה למשל לנושא של קליטת עלייה אבל ראינו מעט מאד חיילות בתחום הזה.
רבקה שקד:
המחוקק נתן מעמד שווה לנושא הבריאות אבל אנחנו ראינו מעט מאד חיילות בקטע הזה, ואלה שנמצאות הן באיכות נמוכה ומכהנות בתפקיד של אחיות מעשיות בבתי חולים.
רבקה שקד:
בחרתי בכוונה בשתי דוגמאות מעט מתגרות אלא שאין מנוס מכך, ואני שואלת מה התרומה לביטחון המדינה לעבוד אצל דובר משרד הביטחון?
ציפי פלד:
בדיוק כמו אצל דובר צה"ל.
רבקה שקד:
למה אין חיילות, אם כך, אצל דובר משרד הבריאות?
יעל דיין:
זאת שאלה לא נכונה.
יעל דיין:
דובר צה"ל זה גוף - - -
רבקה שקד:
בגלל שהביטחון דומה לצבא?
יעל דיין:
מדובר על גוף בעל מרחב פעולה יום יומי שבאופן טבעי את מי הוא יעסיק?
רבקה שקד:
הצו מדבר על תפקידים שתורמים לביטחון המדינה.
רבקה שקד:
הוא אומר דברים ברורים: תפקידים שתורמים לביטחון המדינה.
רבקה שקד:
משרד הביטחון, כפי שמר יהודה לביא הציג את הדברים בפנינו, אומר: כשחוסכים לי מהתקציב כסף ונותנים לי אפשרות להעלות את מצבת כוח האדם שלי ואני משרד שתכליתו הקיומי הוא ביטחון המדינה, אז אני, בתוך משרד הביטחון, אקצה את החיילות היכן שאני סבור שחסר לי כוח אדם.
רבקה שקד:
אבל אנחנו אומרים שלא כך הדבר.
רבקה שקד:
המעמד של משרד הביטחון מבחינה חוקית לא יותר בכיר מאשר של משרד החינוך או של משרד הבריאות או של משרד הקליטה לכן אותו רציונל שנותן פקידה לדובר משרד הביטחון או לפקיד בכיר בהוצאה לאור של משרד הביטחון - - -
ציפי פלד:
אין חיילות בהוצאה לאור של משרד הביטחון.
רבקה שקד:
היו במשך כמה שנים.
רבקה שקד:
מכל מקום אותו רציונל שלפיו אתם עושים הקצאה פנימית כזאת בתוך המשרד למעשה מצדיק לתת חיילות לכל מערכת הפקידות של משרדי הבריאות, הקליטה, העבודה והרווחה שכן כל המשרדים האלה סובלים ממצוקה תקציבית וממצוקת כוח אדם לא פחות מאשר משרד הביטחון ואולי אפילו יותר מאחר ומשרד הביטחון לא נחשב בין המשרדים העניים במיוחד מבחינה תקציבית.
רבקה שקד:
אנחנו סבורים שעל ידי מה שקורה היום נוצרת דיפרנציאציה בין המשרדים, יש לזה מבחינתנו, כאחראים על ניהול כוח האדם בשירות המדינה, השלכה מרחיקת לכת על עומס העבודה במשרדי הממשלה, על המוראל במשרדי הממשלה, על התדמית של משרדי הממשלה ועל התקציב שלהם ולכן דעתנו לא נוחה מהמצב הקיים היום.
רבקה שקד:
אנחנו סבורים שהמצב היום איננו מוצדק כלל ועיקר, הוא חייב להיבדק ואנחנו מתכוונים לעבוד על העניין הזה מול ראש אכ"א כפי שהנציב התחיל כבר התחיל לעשות.
רבקה שקד:
לא במקרה הנושא הזה צץ ועלה בכל זאת על רקע ההטרדות המיניות כי על רקע הפרשיות האלה נחשפו תלונות רבות של חיילות לא רק על רקע של הטרדות מיניות אלא גם על התעללויות מסוגים כאלה ואחרים, על חוסר יחס, על פניות גסות, מכל מקום מדובר על אין ספור של תלונות.
רבקה שקד:
אנחנו סברנו ועדיין סבורים שניתוב של כוח אדם איכותי כמו חיילות לתפקידים שייתכן ונוכחותן שם אינה נחוצה מלבד אולי לחסוך משהו למשרד הביטחון ולתת לפקידים הבכירים באותו משרד אפשרות להשתמש באותו כוח אדם שהוא איכותי וזמין, - מבחינה כלכלית הוא פשוט לא משתלם וזה מה שאנחנו למדנו בכלכלה.
רבקה שקד:
כשמנצלים משאב איכותי חינם ובצורה מהסוג הזה – זה ניצול לא כלכלי ולא יעיל ואנחנו סבורים שצריך לבדוק את העניין הזה מחדש ובזהירות, תוך שאנחנו מוכנים לבחון ולא לקבל כמובן מאליו את הסיבה שזה קשור לביטחון וזה קשור לביטחון.
רבקה שקד:
צוות פירושו גימלאי הצבא, הוא עוסק בחיילים, או חיילים לשעבר וברור שמגיע להם לקבל חיילות כי הדבר הזה תורם לביטחון.
רבקה שקד:
גם לגבי המוזיאונים שמשרד הביטחון מפעיל - אותו דבר; לא מדובר על מוזיאון צה"ל אבל ברור שמגיעים להם חיילות, וכן הלאה וכן הלאה.
רבקה שקד:
אנחנו עומדים על כך שכל עוד החוק קובע, אם כי שמעתי בישיבה הזאת שיש איזשהו שינוי בעמדת ועדת החוץ והביטחון, אבל כל עוד שהחוק קובע - - -
יעל דיין:
מדובר על דחייה של האישור.
רבקה שקד:
מכל מקום כל עוד החוק קובע את היעדים הלאומיים של חינוך, בריאות וקליטה, - לא ייתכן שהיעדים האלה יצאו מקופחים כי שם למעשה היקצו רק למי שעוסק פרופר בבריאות, דהיינו אם אותו חיילת היא אחות מעשית בבית חולים – את זה מאשרים.
רבקה שקד:
אז מה?
רבקה שקד:
לא צריך כוח עזר בבתי חולים?
רבקה שקד:
לכל המחלקות בבתי החולים יש מספיק פקידות?
רבקה שקד:
האם מנהל בית חולים תל השומר לא צריך לקבל עזרה משרדית?
רבקה שקד:
אין להם איזשהו מוזיאון שהם מפעילים?
רבקה שקד:
למה להם לא מגיעות חיילות על אותו בסיס?
רבקה שקד:
העיקרון, כפי שמר יהודה לביא הציג בפנינו בישיבה זו, נותן כוח אדם בהרחבה ובנדיבות למשרד הביטחון ומפלה יעדים לאומיים אחרים כפי שהם נקבעו לא על ידינו אלא על ידי המחוקק.
רבקה שקד:
אנחנו לא קובעים את היעדים הלאומיים.
יעל דיין:
רשות הדיבור לגב' רונית לב-ארי.