GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רונית לב-ארי:
ברצוני לדבר על שני עניינים; א' - יש לי תהיות שכן לא כל כך מפורט כאן התפקיד של החיילות ומר יהודה לביא דיבר על אזורי פיתוח או מקומות מרוחקים שבהן החיילות משמשות מורות ללא הכשרה מתאימה ובאיזשהו מקום יש לי הרגשה שאנחנו, כחברה, מכסים על איזשהו ואקום ומנציחים, בלי לפגוע חלילה בכבודן של החיילות, הן לא אשמות בכך, מקומות שבהם התלמידים לא מקבלים את השירות שמגיע להם כמשאב הלאומי שלנו.
רונית לב-ארי:
ב' - מעבר לעניין הזה, בכל הדיבורים שנשמעים על חיילות, אני מבקשת לבדוק בעיקרון היכן ניתן לאזן חיילים וחיילות בכלל בעיסוק האזרחי כיוון שאנחנו מנציחים מקצועות נשיים.
רונית לב-ארי:
אני חושבת שהגענו לנקודת זמן מבחינת שוויון בין המינים בה אפשר לבדוק חיילים שלא יכולים מבחינת פרופיל להיות קרביים או לתרום לצה"ל, ולחשוב על העניין שאנחנו מדברים עליו בצורה שוויונית.
רונית לב-ארי:
צריך לבדוק את מצבת כוח האדם ולהזרים כוחות שמורכבים גם מבנים לכל המקצועות ואולי כך הצבא גם יתרום לשינוי תדמית ולפריסת מקצועות שנחשבו עד עכשיו נשיים, - לבנים.
רונית לב-ארי:
אני מבקשת להוסיף גם את העניין הזה כנושא לבדיקה בין שאר הדברים שאמורים להיבדק.
יעל דיין:
רשות הדיבור לסגן-אלוף חיה בן-ארי.
חיה בן-ארי:
באתי לכאן כדי להסביר מה עושה היחידה שלנו שבעצם זאת יחידה של חיילות שעובדות במשרד הביטחון שהיא יחידה צבאית לכל דבר ועניין, עם מפקדת יחידה, עם שלישה שגם נמצאת כאן אתנו, ועם קצינת ח"ן ופרט.
חיה בן-ארי:
היחידה הזאת מנוהלת על פי פקודות הצבא ועל פי נוהלים פנימיים שלנו שאושרו על ידי הצבא, היא מבוקרת בביקורת אכ"א על ידי הצבא אחת לשנתיים זאת אומרת שאנחנו עובדים כיחידה צבאית לכל דבר ועניין.
חיה בן-ארי:
החיילות שלנו מקודמות כמו שחיילות אחרות מקודמות בצבא, הן מקבלות פעולות חינוך כמו בצבא, אולי אפילו הרבה יותר.
חיה בן-ארי:
אנחנו משקיעים הרבה מאד בנושא הפרט אם מדובר על יום פתוח או על ראיונות למיניהם ואני יכולה להראות לכם בהזדמנות הזאת חוברת מידע שמועברת לכל חיילת שמגיעה למשרד הביטחון ובה היא מקבלת את כל המידע על החובות ועל הזכויות של כל חיילת בצבא, כולל מניעת הטרדה מינית, וכן הנוהלים בתוך משרד הביטחון.
חיה בן-ארי:
אנחנו גם מקיימים קורס שאורך שבוע שלם לחיילות חדשות בו אנחנו מנסים להקל על הקליטה שלהן כי בכל זאת מדובר על גוף שונה, אנחנו מסבירים להם את אופי השירות, את החובות והזכויות, אלה שמיועדות לעבוד במשרד על מחשב עוברות קורס מיחשוב, ואנחנו עושים הרבה מאד פעולות הסברה בנושא מניעת הטרדה מינית כולל הרצאות בשיתוף עם המינהל למעמד האישה בנושאי הטרדה ואלימות.
חיה בן-ארי:
אנחנו מורידים הרבה מאד מידע שקשור לנושא ובכלל קשור להוראות הצבא עד החיילת הבודדת ולכל תלוש משכורת אנחנו מצרפים כל חודש דף מידע שמכיל את כל הנוהלים ואת ההוראות החדשות שהגיעו מהצבא.
חיה בן-ארי:
מה שחשוב לי להדגיש בהזדמנות הזאת הוא שבמחינת כפיפות פיקודית החיילות כפופות ישירות אלינו, יש להן אפשרות לפנות אלינו ישירות מעבר לכך שאנחנו יורדים לשטח אבל בכל מקרה יש להן גוף צבאי שמטפל בהן כמפקדה צבאית לכל דבר ועניין והוא משמש גם גוף מסייע - - -
יעל דיין:
נניח שחיילת צריכה לצאת בשעה שתיים במקום בשעה חמש - - -
חיה בן-ארי:
אנחנו מאשרים זאת.
סוזי יוגב:
קיימים נוהלים ברורים בכל מה שקשור לעניינים כאלה אבל אין כל ספק בכך ששעות העבודה אטרקטיביות מאד ביחס לשעות העבודה בצבא.
סוזי יוגב:
לא בכדי חיילות רוצות להגיע למקומות האלה כי מי שרוצה להיות פקידה מעדיפה להיות פקידה במשרד הביטחון ולא פקידה בצבא.
סוזי יוגב:
פקידה בצבא עובדת שעות ארוכות יותר, לעתים היא עובדת ביחידות סגורות ואילו במשרד הביטחון אופי השירות יותר נוח - - -
חיה בן-ארי:
במשרד הביטחון החיילות עושות הרבה יותר תורנויות מאשר במחנה מטכ"ל.
יהודה לביא:
אנחנו יושבים בתוך מחנה מטכ"ל.
ציפי פלד:
במשרד הביטחון החיילות עובדות משבע וחצי עד ארבע מינימום.
סוזי יוגב:
פחות בכל מקרה משעות העבודה המינימליות של החיילות בצבא.
סוזי יוגב:
בקייץ - - -
יהודה לביא:
זה היה פעם.
יעל דיין:
הן עושות תורנויות כי מי שעובד אתן הוא אזרח שלא עושה תורנויות.
ציפי פלד:
החיילות האלה עושות תורנויות כמו כל חיילת במחנה, ללא כל קשר למשרד הביטחון.
ציפי פלד:
ביחידות האחרות, היותר קטנות, אין להן תורנויות.
יהודה לביא:
אם הן מורות חיילות הן יכולות ללכת גם בשעה שתים עשרה הביתה.
יהודה לביא:
אני מבקש למחות על הערה שהושמעה לפיה נותנים לבכירים להשתמש בחיילות, דבר שנשמע לי לא טוב, ואני גם רוצה לומר משהו על העניין התקציבי; האוצר שיכלכל את צעדיו כהבנתו איך הוא מחלק את תקציב מדינת ישראל בין משרדי הממשלה השונים
יהודה לביא:
אבל צריך להבין כי תקציב הביטחון הוא תקציב מסגרת וזה אומר שהוא מתחלק בין התעצמות צה"ל לבין כוח האדם בצורה כפי שהמטכ"ל ושר הביטחון מחליטים.
יהודה לביא:
לכן אני טוען שהדבר הזה נעשה כל שנות קיומה של מדינת ישראל מאז שההחלטה התקבלה על ידי דוד בן-גוריון אז אם מישהו יחליט בהחלטת מטה שהחלק הערכי הוא בעייתי או החלק התקציבי הוא בעייתי, לא משנה מה, המשמעות היא לתקציב הביטחון - פחות כסף.
רבקה שקד:
בהקשר הזה של הדברים מתבקש לשאול האם תקציב הבריאות לא חשוב?
יהודה לביא:
תקציב הבריאות לוקח בחשבון את העובדה שאין לו חיילות - - -
רבקה שקד:
אפשר לשנות דברים.
יהודה לביא:
שישנו.
דפנה בוסתן:
אתה מדבר על כוח עבודה זול - - -
רבקה שקד:
צריך לזכור כי בשנה האחרונה יצאו החוצה כמה דברים.
רבקה שקד:
אם חיילת מספרת שהתפקיד שלה הוא לגזור עתונים במשרד של הדובר ואם היא לא גוזרת אותם טוב נועלים אותה בחדר סגור – זה אומר דרשני.
רבקה שקד:
למה דווקה היא צריכה לגזור את העתונים?
רבקה שקד:
למה הדובר לא גוזר אותם בעצמו?
רבקה שקד:
למה דובר משרד הבריאות כן גוזר קטעי עתונים?
רבקה שקד:
אנחנו לא יכולים להבין דברים כאלה.
רבקה שקד:
כאמור, הדברים יצאו החוצה ואין מנוס מאשר להביט בראי ולבחון את הדברים עוד פעם בצורה יותר מושכלת - - -
יעל דיין:
כך, אמנם, אנחנו עושים הן בוועדת החוץ והביטחון, הן בוועדה הזאת, כאשר אנחנו מתכוונים בפירוש להסיק מסקנות.
יעל דיין:
אחד הדברים שלא נבחנו כהלכה היא ההערה שהושמעה על ידי גב' רונית לב-ארי שאמרה שכמעט באופן אוטומטי שולחים כוח עבודה נשי למשרדים שאנחנו מדברים עליהם בזמן שיש הרבה גברים מגוייסים עם כושר כזה או אחר שהאיכות שלהם טובה כמו של כל חיילת.
יעל דיין:
אני מבקשת להדגיש כי דבריי מתייחסים לתפקידי הוראה, לפקידות, לתפקידי סמך - - -
יהודה לביא:
מפעם לפעם הצבא נהג לשלוח אלינו חיילים.
ציקי סלע:
אנחנו צריכים לשאול את עצמנו מה הוא תהליך שיבוץ הבנים בצבא דבר שקשור ליחידות לוחמות.
ציקי סלע:
זאת סוגייה מורכבת למדיי ואם הוועדה הזאת רוצה להתייחס להיבט הזה כי אז היא צריכה לייחד לנושא הזה ישיבה מיוחדת שכן אי אפשר לדון על העניין הזה על רגל אחת.
יעל דיין:
אני אשמח להתייחס לנושא הזה בצורה נפרדת אם כי לא מדובר על נושא נפרד.
יעל דיין:
אם מסתכלים על המספרים, אפילו במקצועות הפשוטים שהזכרנו כגון מקצוע של אחות מעשית, אפשר לדבר גם על אח מעשי - - -
רונית לב-ארי:
לא צריך להיות ערבי כדי להיות בתפקיד אח.
יעל דיין:
אני מניחה שאתם לא מפטרים מהצבא כל מי שהפרופיל שלו הוא לא של לוחם או פרופיל נמוך ואכן פרופיל פיזי מסויים מאפשר לעשות השוואה עם תפקידים שהיום, אוטומטית, מקצים להם חיילות.
יעל דיין:
אני לא אומרת שחיילות צריכות למלא תפקידי לוחמה, והעניין הזה לא צריך לעבוד בכלל על עניין של בלאנס - - -
ציקי סלע:
תהליך שיבוץ החיילים בצבא מחייב לקיים דיון מיוחד.
יעל דיין:
לפי דעתי מדובר יותר על שינוי תפישה - - -
ציקי סלע:
הדבר הזה מחייב, קודם כל, לאייש את כל המשימות של הבנים על ידי בנות, זה דבר ראשון, להחליף את כוח האדם בצורה כזאת שהבנים יוחלפו על ידי בנות ואז יתקיים תהליך מדורג כזה שכל הבנים שיתפנו יוכלו לפנות ליעדים שאנחנו מדברים עליהם.
ציקי סלע:
מדובר על סיבוב שעניינו תהליך ארוך למדיי כיוון שהרבה מקצועות של בנים מחייבים תקופת שירות ארוכה.
יעל דיין:
מה יקרה אחרי הקיצור?
ציקי סלע:
עדיין יישאר פרק זמן של שמונה חודשים הבדל.
יעל דיין:
בסופו של דבר אני מבינה שיש עודף בנות.
יעל דיין:
אם אתה לוקח בנים לתפקידים אחרים וזה קשה לך ואתה צריך מיד להפנות לתפקידים האלה בנות, והבנות זמינות - - -
ציקי סלע:
לא; הבנות, כולן, יוצרות פער בצבא אבל מתוקף חוק אני מציב אותן.
ציקי סלע:
יש לי משימות גם בשביל הבנות האלה בצבא אבל את מבקשת ממני לקחת מצב קיים כאשר יש לי בנים, ולרדת לפער נוסף.
יעל דיין:
אם יש לך משימות לחלק, ולו ל-10% או ל-20%, משימות בצבא וחלק מהבנות שלחת החוצה אני מבקשת לבדוק את השיקול הזה שנחשב בעיניי לקרדינאלי.
יעל דיין:
אתה ממלא את צרכי הצבא במלואם אבל קרתה לך תקלה; הדבר הזה הביא למצב כזה שיש לי 20% פחות כוח אדם להקצות לחינוך משלים או לארץ מורשת או לנאות קדומים אז שיחפשו אנשים מתאימים בשוק האזרחי, ישלמו להם שכר אבל אם אתה שולח חיילות ולא מציב אותן במקום שצה"ל צריך אותן כי הן מוצבות מראש באיזשהו תפקיד חיצוני שיש עליו ביקורת, תפקידך קודם כל הוא למלא את צרכי הצבא במלואם ואני מדגישה שאני מדברת עכשיו על חיילות.
יעל דיין:
אינני מדברת על החלפות בין חיילות וחיילים עכשיו.
יעל דיין:
אי אפשר לתת עדיפות למשהו מתוקף ההיסטוריה שלו ולהגיד, לדוגמה, בשנה שעברה שלחתי למקום מסויים 80 בנות אז גם עכשיו אני אשלח לשם 80 חיילות.
יעל דיין:
אני לא מדברת על המשטרה כי לגביה יש סידור נפרד.
יעל דיין:
הצרכים של המשטרה הם אולי היחידים שבאמת ממלאים את יעודם, הדבר זה נעשה בהתנדבות ובהכשרה מיוחדת, לכן אנחנו לא מעוניינים לגעת בחיילות או בחיילים בכחול כי יש להם, כאמור, ייעוד בפני עצמו.
יעל דיין:
אבל האם אתה לא יכול להגיד לראשי קרן קיימת שאחרי 50 שנה שנתת להם כוח אדם אתה צריך אותו לצה"ל?
יעל דיין:
תגיד להם שבמחזור הבא הם לא יקבלו 18 בנות - - -
ציקי סלע:
זה, בדיוק, מה שעשינו.
ציקי סלע:
הורדנו כבר 30% ובשנה הבאה אנחנו מתכוונים להוריד עוד 10%.
יעל דיין:
אני מקווה שהשיקול הראשון יהיה לספק את הצרכים של צה"ל כי הם בסך הכל גם מתגוונים וגם משתנים אז הדינמיקה שצריכה להכתיב את העניין שבו אנחנו דנים היא: שינוי הצרכים של צה"ל, מבלי שתחשוב על השאלה מאין, מחר, תיקח 300 פקידות למשרד הביטחון.
יעל דיין:
אולי תהיינה לך כאלה ואולי לא תהיינה לך.
יעל דיין:
אולי, בכלל, כל הנושא הזה יקבל קו יורד שהמשרד יערך לפיו.
יעל דיין:
אם משרד הביטחון יידע, לדוגמה, שכל שנה הוא יקבל 50 חיילות פחות במשך השנים הבאות, הוא יערך לעניין והוא גם לא ייפגע בצורה תקציבית.
יעל דיין:
המשרד רק יתייעל בצורה כזאת.
יעל דיין:
אני לא רוצה לומר שעודף הבנות יוצר אבטלה סמויה אבל הוא מייצר עבודה לא טובה לא במובן של תפוקה אלא במובן של יחס, במובן של שימוש, צורת השימוש, היחסים בתוך ההיררכיה כשהעבודה לא מוגדרת וההיררכיה לא מוגדרת כיוון שיש לגביה כפילות.
יעל דיין:
אי אפשר להגיד על משרד הביטחון שהוא כמו כל המשרדים כי המערכת שלו שונה אבל היא מניבה כמה תוצאות חמורות למרות שאנחנו לא רוצים לקשר בין הדברים אבל אם אפשר לדבר על ירידה במספר החיילות במשך השנים ובהסכמה מראש – תאמינו לי ששום דבר לא יקרה.
יעל דיין:
תגידו לאחראים על המשרדים שבשנה הבאה, לדוגמה, המשרד יקבל 50 חיילים באיכות יוצאת מן הכלל ו-50 חיילות פחות, וכך נשמור עדיין על המספר.
יעל דיין:
שנה לאחר מכן הם יקבלו גם כן 50 חיילות פחות, כך עד שהעניין יתייצב ויהיה במשרד הביטחון מספר מצומצם והכרחי של בנות שמשרתות מחוץ לסד"כ של צה"ל.
יעל דיין:
אני לא נוכחת בפגישות של המשרדים עצמם אבל אני שומעת תגובות על זלזול ועל התייחסות לכוח האדם הזול.
יעל דיין:
אתם מציגים בפנינו את הטוב שבטוב מבחינת תפישת עולמכם אבל אני יכולה להשמיע בפניכם דיבורים של מנהלים ושל אחראים במשרד הביטחון שמדברים על החיילות במונחים של פולקעס והיקף החזה, דבר שאיננו יכולים לעבור עליו לסדר היום.
יעל דיין:
אתם לא יכולים להגיד לי שזאת לא מערכת שלא נותנת גירוי למתח מיותר לגמרי ולהתייחסות כפי שבית המשפט אמר עליה: אבהית.
יעל דיין:
אנחנו, הנשים והאימהות והחיילות מוותרות על הביטוי הזה: אבהות, שמתבטא בכל מיני צורות ואנחנו רוצות שחיילת שמתגייסת תעשה את עבודתה במקסימום היעילות שהיא יכולה וצריכה להשקיע.
יעל דיין:
אם כל העניין הזה מתבטא בחיסכון למשרד הביטחון כי אז אני אשמח, במסגרת אישור התקציב, להעלות הצעה של תוספת על מנת להחזיר את כוח העבודה הזה ממקור אחר.
יעל דיין:
היה עוד נושא שרציתי שנדון בו בישיבה הזאת, ובהסכמה בין קצינת ח"ן ראשית לביני אני אדחה אותו לישיבה אחרת.
יעל דיין:
מדובר על מקורות צה"ליים שיש להם טענות לגבי נשים לוחמות באשר ליכולת שלהן, באשר להתאמה שלהן ליחידות קרביות וכן הלאה.
יעל דיין:
נגענו בחלק מהדברים כאשר ביקרנו בצפון, בגבול לבנון, שם שמענו את הלוחמות עצמן ואת הבעיות הספציפיות שלהן ובכוונתי לזמן לישיבה שנקיים בעניין הזה גם מפקדים וגם חיילות לוחמות כדי שנקבל מפיהן עדות ראשונה.
יעל דיין:
בהזדמנות הזאת אני מבקשת שקצינת ח"ן ראשית תגלה לנו מי הוא אותו מקור צבאי בכיר - - -
סוזי יוגב:
הייתי בטוחה שאת תגלי לי.
יעל דיין:
הייתי רוצה לזמן אותו לאותה ישיבה שאחנו אמורים לקיים כדי שהוא יגיד את דבריו באורח גלוי.
סוזי יוגב:
אני חייבת לציין בהזדמנות הזאת שבדיווח שנמסר יש הרבה מאד אי דיוקים והובעה שם דעה סובייקטיבית מאד של אותו גורם בכיר שאינני יודעת מי הוא.
סוזי יוגב:
מכל מקום יש הרבה מאד מה להציג בכל מה שקשור למסלולים שמדובר עליהם.
סוזי יוגב:
מדובר על 18 לוחמות עם מוטיווציה גבוהה מאד שאף אחת מהן לא נשרה מהקורס.
סוזי יוגב:
מתוך לוחמות תותחנים התחילו את הקורס 14, 3 נשרו עקב סיבת מוטיווציה אבל אני לא חושבת שזה מעיד בהכרח על המסלול, על ההצלחה או על הליווי.
סוזי יוגב:
בכל מקרה יש הרבה מה לומר בכל מה שקשור לעניין הזה.
סוזי יוגב:
ב-11 באוקטובר בכוונתי לקיים טקס, ואם ישיבת הוועדה תתקיים לאחריו נוכל באמת לדווח גם מה הורי החיילות מרגישים, מכל מקום קיים מעקב צמוד של פרוייקטורית אחר העניין הזה, של ד"ר ורד ישראלי, אחר שילוב הבנות ביחידות לוחמות ונעשית גם בדיקה אמפירית שעושה ענף פיזיולוגיה במקרפ"ר כדי לבדוק את השינויים הפיזיולוגיים ואת הקשיים של החיילות לכן אני חושבת שאם כבר הוועדה הזאת מתכוונת לקיים דיון כל כך רציני, היא צריכה לזמן אליה את כל הגורמים הרלוונטיים כדי שהם יציגו את הדברים מפיהם עצמם ולא מפי מקור אנונימי.
יעל דיין:
יש לי גם את התשובות שלכם ביחס לסרגלי מאמץ משתנים וגם תשובה בקשר לנעליים.
יעל דיין:
להזכירכם, הוגשה תלונה לפיה לחיילות מייצרים בנעליים שכבה אחת של פוליאוריטן ואילו לחיילים מייצרים נעליים עם שתי שכבות של אותו החומר, שבולמות זעזועים.
יעל דיין:
מסתבר שהחיילות מקבלות רפידות שיוצרות עוד שכבה כזאת אבל ככלל כל העניין יהיה לא אקטואלי למי שמתעניין בנושא הזה כיוון שתוך פרק זמן קצר תהיה בצה"ל נעל אחידה, קלה, אמירקאית, גם לנשים וגם לגברים.
ציקי סלע:
אני מבקש לומר בהזדמנות הזאת כי בנות התחילו בהכנה לקורס קצינים בסיסי בבה"ד 1.
ציקי סלע:
להזכירכם, עד היום הן עשו זאת בבה"ד 12.
ציקי סלע:
אנחנו עושים פיילוט של 10 בנות שתיכנסנה לבה"ד 1 מתוך מגמה שבחודש יולי 2001, אם נעמוד בכך ואם לא אז בחודש יולי 2002, קורס קצינים בסיסי בשלב ראשוני, לא השלמות, ייוחד לגמרי לבנים ולבנות.
ציקי סלע:
זה יהיה אותו הקורס.
יהודה לביא:
חבל שבגלל מקרה אחד, בודד, מקבלים תמונה לא נכונה.
סוזי יוגב:
העניין איננו פשוט כלל ועיקר.
סוזי יוגב:
צריך לקחת בחשבון שהראשוניות נחשבת תמיד לבעייתית, לא היו לנו חיילות ביחידות כאלה עד עכשיו ואנחנו לומדים באמצעות השילוב שלהן יחד עם בנים היכן הבעיות, היכן נעשות טעויות, איך להתאים את - - -
יהודה לביא:
מה שחשוב להדגיש בהקשר הזה של הדברים הוא שלא צריך להרוס פרוייקט כזה בגלל תקלות כאלה ואחרות.
סוזי יוגב:
אנחנו מתייחסים לדברים בצורה עניינית.
יעל דיין:
בכל מה שקשור לעניין שדנו בו היום אני מבקשת לציין שהדברים האלה נחשבים לנקודתיים והם דורשים טיפול רציני מאד אבל בוודאי שזה לא אומר שלא טוב שיש בסיס כל כך גדול כיוון שארע בו מקרה אונס אחד או שניים.
יעל דיין:
אני נועלת את הישיבה ומאחלת לכולכם שנה טובה.
יעל דיין:
אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה שהיא ישיבה ראשונה במושב החורף של הכנסת.
יעל דיין:
המושב הזה זכה לכל מיני הגדרות ואני לא אעסוק בזה כאן.
יעל דיין:
אין לי ספק שזה יהיה מושב מלא מבחינת הזמן על אף שהוא אולי יהיה מושב אחרון של הכנסת הזאת.
יעל דיין:
מה שאולי מיוחד בוועדה הזאת הוא שבכל סוג של צוק עתים ובעיות ודברים שקורים בחברה הישראלית: בבטחון, במדיניות, הוועדה הזאת ממשיכה לעבוד בקווים שהם חוצי מפלגות ובשיתוף פעולה.
יעל דיין:
אני מקווה שהדברים המדיניים והבטחוניים לא יצרו אצלנו עיכובים.
יעל דיין:
גם השוטף נכנס לסדר יומנו אבל בעיקר הדברים שאנחנו מחוייבים להם ושהם נמשכים כסדרם.
יעל דיין:
לצערנו ממשיכה אלימות כלפי נשים.
יעל דיין:
כשיש אלימות בין צה"ל והפלשתינאים זה לא מפסיק את האלימות של גברים כלפי נשים.
יעל דיין:
כמו כן אנחנו עומדים לפני ההצבעה על התקציב וכך או אחרת אנחנו צריכים שוב פעם לדאוג שהנושאים שלנו יכנסו לסל או לתקציבים השוטפים.
יעל דיין:
נושאים של חינוך, ספורט, קידום נשים, ייצוג נשים - כל זה נשאר על הפרק.
יעל דיין:
רצינו לכנס את הוועדה עוד בפגרה אך זה לא הסתייע.
יעל דיין:
אנחנו עוסקים היום בתוצאה ובמשמעות של האירועים - "אירועים" היא מלה ממש לא מתאימה לדבר שיש לו עומק ושהוא דבר שוטף - בחלקים שונים של המגזר הערבי.
יעל דיין:
על דעתי, ולאור פנייתה של חברת הכנסת חוסניה ג'בארה, אבקש מכולם לעמוד דקה דומיה לזכר ולסולידריות עם 14 החללים של האירועים ברחוב הערבי.
יעל דיין:
(הנוכחים עומדים לזכר החללים) אנחנו ננהל את הישיבה היום בצורה של זיגזג.
יעל דיין:
אנחנו נשמע את יושבת-ראש הרשות למעמד האשה, גברת רונית לב-ארי שתאמר דבריה אחרי.
יעל דיין:
אנחנו נשמע גם את נציגי המגזר - עוד מלה שאני לא אוהבת אבל אשתמש בה בהיעדר אחרת כרגע - וגם את נציגי משרדי ממשלה.
יעל דיין:
אני רוצה לציין דבר טכני, שפשוט חייב לעלות כאן על סדר יומנו.
יעל דיין:
קראתי שבהקצבה הגדולה של 4 מיליארד שקל (מיליארד לשנה) לנושאים של חינוך, תשתיות וכן הלאה במגזר הערבי, שאושרו בממשלה, אושרו גם 24 מיליון ש"ח לנושא מעמד האשה.
יעל דיין:
את זה ראיתי בעיתון.
יעל דיין:
לאחר מכן ביררתי ולאור האינפורמציה שניתנה לי הסתבר שזה גם כן פרוס על פני 4 שנים.
יעל דיין:
כלומר, אנחנו מדברים כאן על 6 מיליון ש"ח תוספת לשנה.
יעל דיין:
אני לא רוצה לומר איזה צורה יש לתקציבים הקיימים, זאת אומרת: תוספת למה בדיוק.
יעל דיין:
ביקשתי לדעת מי אחראי לזה, מי מנתב את הכסף הזה, מי קובע סדרי עדיפויות.
יעל דיין:
זה כסף שאיננו מספיק ואיננו מספק אבל אנחנו לא נבחל בו אלא צריך לדאוג שהוא יגיע בדיוק לייעודים ובסדרי עדיפות שאנחנו רוצים.
יעל דיין:
גברת רונית לב-ארי תגיד על זה כמה מלים.
רונית לב-ארי:
האמת היא שאני בדרך כלל מדברת ספונטנית אך אני מוכרחה להגיד שהמפגש גרם לי לחשוב הרבה עם עצמי מה אני רוצה להגיד, כי יש לי המון להגיד.
רונית לב-ארי:
אני מקווה ששתי החברות (לא "מגזרים"), החברה היהודית והחברה הערבית במדינת ישראל, ישאפו לצאת מהקורבנות שלנו ולהיות ההיפך.
רונית לב-ארי:
זאת אומרת, לא לחזור ולקחת את הקורבנות בשביל לתקוף את הצד השני אלא להפוך לקבוצה היותר קטנה של מי שלומד מהקורבנות ונהפך לרגיש לקורבנות, בוחר אלטרנטיבות ומנסה להיות רגיש לצרכים של הצד השני.
רונית לב-ארי:
בעצם זה מה שאני מאוד מקווה שיהיה מנקודת הזמן הזאת.
רונית לב-ארי:
צריך להתייחס למה שקרה.
רונית לב-ארי:
צריך להתייחס למה שקורה מתחת לפני השטח.
רונית לב-ארי:
אני רוצה לומר שאני רק חודש וחצי ברוטו בתפקידי כמנהלת הרשות לקידום מעמד האשה.
רונית לב-ארי:
אני לומדת את הנושא ויודעת פחות או יותר מה אני רוצה לעשות.
רונית לב-ארי:
אני אמשיך את הקו בו הלכתי בנעמ"ת, כחלק ממערכת גדולה, שתמיד היתה התייחסות לצרכים של החברה הערבית.
רונית לב-ארי:
כל החומרים שהוצאנו תורגמו באופן קבוע, זה היה מובן מאליו.
רונית לב-ארי:
מבחינת הרשות לקידום מעמד האשה ארשה לעצמי לומר שאני אולי אפילו אחשוב על איזה העדפה בסיוע, ואני רוצה להדגיש: בשיתוף.
רונית לב-ארי:
אני בשום אופן לא רואה את עצמנו באות ומלמדות אלא בשיתוף החברות.
רונית לב-ארי:
יש מנהיגות של נשים שאני מאוד מעריכה.
רונית לב-ארי:
במקרה נכנסה הרגע גברת סחר דאוד שהיא קולגה שלי הרבה זמן, מנהלת מקלט לנשים מוכות ערביות ויש פה עוד חברות שאני בקשר איתן.
רונית לב-ארי:
אני חושבת שיחד אנחנו בהחלט יכולות להשקיע את העוצמות שלנו ולהגיע להשפעה.
רונית לב-ארי:
יושב פה מר עוזי גדור.
רונית לב-ארי:
פגשתי אותו במסגרת הכרות עם אנשים מרכזיים במשרד ראש הממשלה.
רונית לב-ארי:
נתחיל מזה שפגשתי פמיניסט.
רונית לב-ארי:
אני לא יודעת אם כך הוא מגדיר את עצמו אבל אני חושבת שהוא פמיניסט אמיתי, ויש גברים שהם פמיניסטים.
רונית לב-ארי:
הוא יספר לאן מושקע הכסף שיתקבל.
רונית לב-ארי:
בעיתון "הארץ" יש היום כתבה גדולה על תפקידם של מעונות היום ביציאת נשים לעבודה.
רונית לב-ארי:
מסתבר שנשים לא יוצאות לעבודה בהיעדר השכלה.
רונית לב-ארי:
הנושא של השכלה הוא בעצם הגורם המכריע ולא קיום או אי-קיום מעונות יום.
רונית לב-ארי:
אני פה רוצה להפסיק ובהמשך מר עוזי גדור יפרט.
רונית לב-ארי:
הוא בהחלט מחזיק באידיאולוגיה המאוד מוצקה של קידום נשים בתחום ההשכלה, שזה בעצם המפתח.
רונית לב-ארי:
כשיש השכלה אישה יוצאת לעבודה ואז מעונות היום יתנו את השירות לילדים כדי שניתן יהיה להשתחרר ולצאת לעבודה.
רונית לב-ארי:
אני מודה לחברת הכנסת יעל דיין, יושבת-ראש הוועדה, על ההתכנסות.
רונית לב-ארי:
אני רואה בזה פתח.
רונית לב-ארי:
אני מאוד רוצה לחשוב על פרוייקטים משותפים, על עבודה בשטח, על השקעה במטרות ולא באמצעים.
רונית לב-ארי:
כמה שניתן לצמצם באמצעים ולהשקיע במטרות האמיתיות.
רונית לב-ארי:
אני רוצה להגיד שאני כמעט בטוחה שאנחנו נצליח להראות סוג של שיתוף פעולה מסוג אחר בשם הסולידריות הנשית.
רונית לב-ארי:
תודה רבה.
יעל דיין:
פשוט משום שמר עוזי גדור צריך לעזוב אני אבקש ממנו לומר את דבריו.
יעל דיין:
אבל אל תטעו במטרה של ההתכנסות הזאת.
יעל דיין:
אנחנו לא באים הנה במסגרת דיוני תקציב להגיד: היו דברים מאוד לא נוחים לנו ולא נעימים אבל עכשיו יש פיצוי כספי ואז אנחנו נדון מה לעשות עם 6 מיליון ש"ח לשנה.
יעל דיין:
לוח העבודה של הוועדה פשוט מוכתב על-ידי מי שצריך לעזוב קודם ולכן אני אבקש ממר עוזי גדור להציג את הדברים אבל אני אבקש מכל הצדדים שהדיון כאן יהיה דיון מעמיק.
יעל דיין:
אנחנו לא מדברים על איזה מקרה שעבר עלינו ונמצא מאחורינו.
יעל דיין:
אנחנו מדברים על מצב שחייבים לבחון אותו לעומק.
יעל דיין:
נכון שהנשים תשכלנה יותר טוב למצוא גשרים ופתרונות אבל בוודאי הנשים לא תהיינה אלה שתטייחנה או שתצנענה את הדברים או שייתנו להם איזה מסווה על הבסיס של "דו-קיום, הכל בסדר והיתה איזה תקלה".
יעל דיין:
זה לא "איזושהי תקלה".
יעל דיין:
זה דבר איום ונורא שיצא לפני השטח ואנחנו חייבים לבחון אותו ולהתייחס אליו ככזה.
יעל דיין:
אבקש ממר עוזי גדור לומר כעת את דבריו, פשוט משום שהוא צריך ללכת.
עוזי גדור:
במספר דקות אנסה להסביר מה אומרת התוכנית לפיתוח המגזר הערבי ואיפה מקומה של האשה בתוכנית הזאת, כולל הסעיף הקטן שעליו דיברת כרגע.
עוזי גדור:
אני רוצה לפתוח בזה שהתחילו להכין את התוכנית, כפי שהממשלה חזרה ואמרה, בדצמבר ויכלו לאשר אותה כבר לפני 3 חודשים כי היא היתה מוכנה.
עוזי גדור:
היו כל מיני סיבות שדחו את אישורה.
עוזי גדור:
אין שום קשר בין האירועים, או איך שנקרא לזה, ובין העובדה שהתוכנית אושרה ביום ראשון האחרון.
עוזי גדור:
התוכנית באה לחולל שינוי במצב המגזר הערבי.
עוזי גדור:
השינוי צריך להיות בעזרת התמקדות בכמה צירים.
עוזי גדור:
אחד מהם הוא קידום האשה.
עוזי גדור:
אני אומר: אחד מהם, ואולי הוא אחד משלושה או ארבעה ולא יותר מזה.
עוזי גדור:
החיים מורכבים מהרבה מאוד תחומים אבל אם נבנה את המבנה כולו על 3-4 רגליים אז אחת מהן היא מעמד האשה, שלא רק מודגש בפרקים מיוחדים ובתוכניות מיוחדות אלא הוא גם משתלב בכל תחום אחר שקיים.
עוזי גדור:
אם מדובר על תעסוקה, על מצב שבו במגזר הערבי יש אבטלה קשה, וגם כשיש תעסוקה היא תעסוקה ברמה נמוכה יחסית ויש אבטלה רבה בעיקר בין אקדמאים - האשה משתלבת בתוך הנושא הזה כי היא חלק מהאוכלוסיה.
עוזי גדור:
המצב הכלכלי של האוכלוסיה, שמתבטא במיקום היישובים בסולם הסוציו-אקונומי, בא לידי ביטוי בזה ששיעור התעסוקה בקרב הנשים הערביות הוא נמוך עד כדי דאגה.
עוזי גדור:
הוא נע סביב כ-20%, אולי פחות מזה.
עוזי גדור:
ברור שכאשר רוב האוכלוסיה לא עובד אז רוב האוכלוסיה לא מביא משכורת וכשאין משכורת אז המצב הכלכלי קשה.
עוזי גדור:
אם בקרב האוכלוסיה היהודית אחוז התעסוקה של גברים מול נשים הוא כמעט 1:1, בקרב האוכלוסיה הערבית זה 1:3, כלומר פי 3 מועסקים גברים, וזה כשאחוז האבטלה בקרב המגזר גבוה מאוד.
עוזי גדור:
ברור שהאשה כאן היא חלק מתוך קומפלקס.
עוזי גדור:
היא לא דבר שעומד בפני עצמו אבל היא כן מנוף שבעזרתו אנחנו מאמינים צריך לחולל את השינוי במגזר.
עוזי גדור:
אמרה גברת רונית לב-ארי שהחינוך הוא מרכיב מרכזי.
עוזי גדור:
אני בדקתי קצת נתונים הבוקר לקראת האירוע הזה וניסיתי להציג את מצב התלמידה הערבית כיום מול מצבה כפי שאנחנו חוזים אותו בעוד 4 שנים, בתום התוכנית, שהיא תוכנית ל-4 שנים ולא תסתיים ב-4 שנים.
עוזי גדור:
אני אקרא כמה מספרים.
עוזי גדור:
עלי לציין, כשאנחנו מדברים על המגזר הערבי התוכנית מתייחסת לערבים שאינם דרוזים ואינם בדואים.
עוזי גדור:
לגבי דרוזים ובדואים יש תוכניות אחרות.
עוזי גדור:
התוכנית לא מתייחסת לערים מעורבות כי הערים המעורבות הן בטיפול נקודתי והיא לא מתייחסת למזרח ירושלים, שם יש תוכניות אחרות.
עוזי גדור:
אנחנו מדברים על אוכלוסיה שמונה כ-600,000, כמחצית מהמגזר הערבי בארץ.
עוזי גדור:
באוכלוסיה הזאת בשנים האחרונות כל שנה אמורים היו לסיים את בתי-הספר התיכוניים כ-18,000 תלמידים.
עוזי גדור:
שיעור הבנות שמסיים יב' היום הוא בערך 80%.
עוזי גדור:
זאת אומרת, כ-7,200 מסיימים יב'.
עוזי גדור:
מספר הזכאיות לתעודת בגרות נע סביב 2,500 שזה כ-28% משנתון הבנות.
עוזי גדור:
זה מספר גבוה יותר מהמרכיב הגברי באוכלוסיה אבל עדיין נמוך למדי.
עוזי גדור:
התוכנית מציגה יעד שמתמקד בשני תחומים: א) להגדיל את מספר הזכאים לתעודת בגרות וליצור בעקבות זה המשך לימודים; ב) לכוון יותר ויותר בנות לאפיקים שיש בהמשכם תעסוקה.
עוזי גדור:
אחד מהם הוא האפיק הטכנולוגי, אפיק ההיי-טק.
עוזי גדור:
אנחנו פותחים בשרשרת מגמות של היי-טק בבתי-הספר התיכון ומדהים שבכל הכיתות החדשות אחוז הבנות גבוה מאוד.
עוזי גדור:
אנחנו מדברים על כיתות תוכנה שם אחוז הבנות הוא 70%-80%.
עוזי גדור:
בנות פונות לנתיב הטכנולוגי ובעיקר בכיוונים האלה, של תוכנה ושל ביו-טכנולוגיה, אחוז הבנות גבוה.
עוזי גדור:
אנחנו מאמינים שההמשך יהיה בתעסוקה הולמת, שעליה עובדים במקביל וזה יביא בסופו של דבר לתעסוקה רבה יותר של נשים ברמה גבוהה.
עוזי גדור:
נושא שני שעליו עבדנו והפעלנו השנה זה מגמה מיוחדת, שמתחילה בכיתה י', והיא אמורה להביא את הבת להיות אחות מוסמכת.
עוזי גדור:
נפתחו 5 כיתות כאלה והשנה יפתחו עוד 5.
עוזי גדור:
המטרה היא ליצור כל שנה כ-300 אחיות מוסמכות במגזר הערבי.
עוזי גדור:
היום אין אפילו 70 בתנאים הנוכחיים.
עוזי גדור:
התוכנית הוסדרה עם משרד הבריאות ומשרד החינוך והיא אמורה להביא לכך שהבנות יסיימו כיתה יב' עם תעודת בגרות, עם מספר מקצועות שהם חלק מלימודי שנה א' בלימודים הגבוהים, ויתקבלו ברצף, בלי מיון ובלי בחינה פסיכומטרית, לבתי-הספר לאחיות מוסמכות.
עוזי גדור:
הדגמתי כאן שתי דוגמאות קטנות ואני לא רוצה להאריך.
עוזי גדור:
אנחנו צופים שאם במצב הנוכחי לומדות במגמות יוקרתיות בבתי-הספר התיכוניים כ-900 בנות בשנה, המטרה היא שבסוף התקופה, בשנת 2004, נגיע ל-2,800 בנות, כולל אותן 300 אחיות מוסמכות שתצאנה לשוק כל שנה.
עוזי גדור:
הצפי הוא שאם היום ממשיכות ללמוד אחרי כיתה יב' בערך 20% מהשנתון, בערך 1,800 בחורות צעירות, המטרה היא שתוך 4 שנים המספר יוכפל ויגיע לכ-3,500.
עוזי גדור:
יש גם גידול מסויים בשנתון אבל יש פה כמעט הכפלה.
עוזי גדור:
התוצאה צריכה להיות שאם היום נשים במגזר הערבי מונות כ-30,000 בכוח העבודה, לפי ההגדרות של משרד העבודה והרווחה - המספר יגיע לכפול מזה, לכ-60,000.
עוזי גדור:
נקבתי פה במספרים יבשים וברור לי שזה לא "חי" וזה גם קשה לתרגום ממשי אבל יש פה בעצם הכרזה: אנחנו רוצים גם להכפיל את ההיקפים וגם להעלות אותם קומה.
יעל דיין:
אבקש אותך לקצר.
יעל דיין:
הנושאים שאתה מעלה הם נושאים בשוטף שלנו, בעניין הכללי של תעסוקה וחינוך.