GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סיגלית זהר: אני מבקשת לומר, זה לא רק שמאחורי כל פניה יש בן אדם אלא שזה בן אדם שהאוטונומיה שלו נשללה בצורה חמורה ביותר.
סיגלית זהר: אלו בקשות שמתייחסות לשני מקרים שהוחזקו בתנאי עבדות במדבר.
סיגלית זהר: אין חקירה משטרתית אבל יש חוות דעת של עובדת סוציאלית במקלט, שמלווה את המקרים והיא כותבת בצורה ברורה שהיא מתרשמת שמדובר בנפגע לפי חוק איסור סחר בבני אדם והיא מסבירה למה.
אורית זוארץ: סיגלית, הנקודה הזו ברורה ואם צריך להפעיל יותר לחץ על השר אז זה מה שנעשה.
מיכל יוספוף: לגבי הדוח, קודם כל לגבי קרבנות סחר, עלה מן הדוח שהם נענשים, כביכול, בגין מעשים בלתי חוקיים שהם תוצאה ישירה מהיותם קרבנות סחר ונבהיר.
מיכל יוספוף: ברגע שיש זיהוי וקביעה שמדובר בקרבן סחר, אנחנו אלא לוקחים בחשבן את השאלה איך הוא הגיע ארצה, אם הוא מסתנן או שוהה בלתי חוקי, למשל, אנחנו לא בודקים את העבר שלו לגבי הכניסה שלו לארץ.
מיכל יוספוף: ברגע שהוא זוהה כקרבן סחר הוא מקבל מאתנו את המעמד בארץ שהוא ב'1.
מיכל יוספוף: אם זה בתקופה של העדות אז הוא מקבל ב' לתקופת העדות ובסיום תקופת העדות הוא מקבל כאן שנת שיקום.
מיכל יוספוף: יש מקרים שמבקשים שנה נוספת, הם נבחנים בהתאם לנסיבות של התיק.
מיכל יוספוף: כל תיק נבחן באופן פרטני.
מיכל יוספוף: לגבי הכשרות, נקודה שהעלתה כאן רחל, בשנה האחרונה עשינו עשרות הכשרות - - -
אורית זוארץ: כמה הכשרות היו לכם?
מיכל יוספוף: לגבי העברה של ביקורת גבולות מן המשטרה לרשות, עשינו קרוב לעשרה מחזורים של הכשרות ורחל היתה בכל אחד מהם, לפעמים היא היתה פעמיים ושלש כי היו מחזורים במקביל.
אורית זוארץ: מה לגבי בקרים?
אורית זוארץ: האם גם במעברים מירדן?
מיכל יוספוף: בכל המעברים.
אורית זוארץ: האם גם במעברים מן הרשות הפלשתינית?
מיכל יוספוף: במעברים הפנימיים אנחנו לא נמצאים.
אורית זוארץ: האם אין פיקוח של משרד הפנים במעברים ברשות?
מיכל יוספוף: לא, זו משטרה.
אורית זוארץ: אבל גם בציר הזה מדובר על סחר בבני אדם, בעיקר קטינים ובעיקר זנות.
מיכל יוספוף: משרד הבטחון הוא שיושב במעברים הפנימיים ייחד עם המשטרה וצה"ל.
מיכל יוספוף: הם אחראים על המעברים.
מיכל יוספוף: רחל העבירה הכשרות גם לפקחי העבודה שלנו, לשאלת יושבת הראש, יש פקחים שלנו ויש גם פקחים של התמ"ת - - -
יולי יואל אדלשטיין: הענין של חוק שכר מינימום נשאר בתמ"ת.
מיכל יוספוף: רחל העבירה גם הכשרות ליחידה לעובדים זרים, ליחידת "עוז".
אורית זוארץ: כמה פקחי עבודה יש במשרד הפנים?
אורית זוארץ: חמישים?
אורית זוארץ: האם אלה אותם פקחים שהם פקחי הגירה או שיש הפרדה ביניהם, האם הם יוצאים ביחד לפיקוח ובקרה?
מיכל יוספוף: רחל נתנה כאמור, הכשרות גם ליחידת "עוז", שנמצאת בשטח.
מיכל יוספוף: היא היתה אתם בסיורים והם נמצאים אתה בקשר יומיומי.
מיכל יוספוף: אתמול ישבנו עם רחל כדי לראות איזה הכשרות נוספות אנחנו אמורים לעשות בכל היחידות שלנו ברשות, כולל ריענון וכולל הכשרות חדשות והקפנו כמעט את כל הרשות, עד סוף השנה כל הרשות תעבור הכשרות, ריענון והכשרות חדשות.
מיכל יוספוף: לגבי הזכותון, יש לנו זכותון שהודפס בשנת 2006 ומחולק לעובדים הזרים בשפה שלהם במספר מוקדים.
אורית זוארץ: האם יש גם לסרילנקים שמגיעים עכשיו?
מיכל יוספוף: עשינו איזשהו ריענון לזכותון בעקבות המבנה הארגוני החדש שלנו ברשות.
מיכל יוספוף: נפיץ את הזכותון במספר שפות, אנחנו כרגע בוחנים אילו שפות נוספות נדרשות כדי שנענה לצרכים המקומיים.
מיכל יוספוף: הזכותון יהיה באתר האינטרנט שלנו כולל תרגום שלו לשפות.
אורית זוארץ: האם למהגרי עבודה יש גישה לאינטרנט?
מיכל יוספוף: אנחנו ניתן את הזכותון - - -
אורית זוארץ: מכמה מדינות מגיעים מהגרי עבודה בחסות המדינה?
יולי יואל אדלשטיין: מסרי לנקה, פיליפינים, תאילנד, קצת מזרח אירופה, מסין כרגע לא מגיעים.
אורית זוארץ: אלה מסרילנקה - האם הם מקבלים זכותון?
מיכל יוספוף: אין לנו זכותון בשפה הסרילנקית כי - - -
אורית זוארץ: יש מספר לא מבוטל של מהגרי עבודה משם.
מיכל יוספוף: בעקבות עדכון הזכותון נעדכן את השפות.
אורית זוארץ: מה עושים איתם?
אורית זוארץ: איך הם יודעים מה הזכויות שלהם?
קריאה: הם מאד דואגים לזכויות שלהם מתוך אינטרס לשמור על מקום העבודה.
קריאה: הלשכות הפרטיות הן שדואגות.
אורית זוארץ: איך הם מנגישים להם את המידע?
אורית זוארץ: הרי תושבי סרילנקה לא דוברים אנגלית
קריאה: יש להם נציגים מטעמם, מסרי לנקה.
אורית זוארץ: "שמסבירים להם את הזכויות".
אורית זוארץ: נפלא.
אורית זוארץ: אחרי שהם גובים מהם דמי תיווך מופקעים אז הם מסבירים להם את הזכויות.
אורית זוארץ: שוב, חברים, אם מדינת ישראל פותחת אפשרות אז למה בדיעבד?
אורית זוארץ: למה לא מראש?
אורית זוארץ: הרי זו תכנית העבודה שלכם, יש החלטה שמתקבלת במשרד הפנים לפתוח אשרות למהגרי עבודה שמגיעים ממדינה מסויימת אז לפני שפותחים את האשרות מכינים את המערך ההסברתי.
אורית זוארץ: אי אפשר להביא הנה עובדים, להפר את זכויות האדם שלהם ואחר כך לחפש את מי שיסביר להם את הזכויות.
אורית זוארץ: הרי נתקלנו כאן בתופעות קשות שבהן עובדים נוצלו כי הם חשבו שזו הגדרת התפקיד שלהם, והלוא במדינה שממנה הם באים הדברים לעתים אכן חלק מהגדרות התפקיד.
אורית זוארץ: היו מקרים של ניצול מיני של עובדים ועובדות שחשבו שחלק ממתן השירותים הוא שירותי מין.
אורלי שמואל: לכן אנחנו דואגים שיהיה זכותון מעודכן ומקווים שיופק ויחולק גם בנתב"ג, גם ביחידה לזרים, גם בלשכות - - -
אורית זוארץ: האם אתם עובדים בשיתוף עם משרד החוץ?
קריאה: ברגע שהזכותון יהיה מוכן נעביר אותו.
קריאה: למשרד החוץ בזמנו העברנו את הזכותון.
קריאה: יש זכותון שיצא בשיתוף פעולה של הג'וינט והרשות שלנו ועוד מספר גורמים.
קריאה: הזכותון מחולק לכל עובד בכניסה לארץ.
קריאה: יש בו מספרי טלפון מעודכנים של גורמים שהוא יכול להסתייע בהם.
מיכל יוספוף: כמו שציינה אורלי הזכותון הזה יחולק בכל "צומת" שבו יש עובד זר ונציג רשות.
מיכל יוספוף: נדאג להפיץ את זה לא רק בנתב"ג אלא נעביר את זה גם למשרד החוץ והוא ימסור אותו במעמד של קבלת האשרה בנציגות.
מיכל יוספוף: לגבי הנוהלים, - - -
אורית זוארץ: מהם לוחות הזמנים לזכותון?
מיכל יוספוף: אנחנו מקווים - - - : הנה זה הזכותון, זו העבודה המשותפת של הג'וינט.
אורית זוארץ: זה לא זה, זה הוצג בפעם הקודמת.
מיכל יוספוף: זהו זכותון שמקיף את הכל.
מיכל יוספוף: יש בו מספרי טלפון אליהם הם יכולים לפנות.
מיכל יוספוף: לגבי האשרות, יש נהלים מסודרים, אנחנו פועלים על פיהם.
מיכל יוספוף: ברגע שהמשטרה מזהה קרבן -על פי 'ראשית ראיה' כמו שציינו- הוא עובר למקלט, במקלט אנחנו נותנים אשרת ב'1, גם לתקופת העדות וגם לשנת השיקום.
מיכל יוספוף: אבהיר, אנחנו כרשות, לא מזהים את הקרבן ככזה.
מיכל יוספוף: אנחנו לא הגוף שלמעשה נותן את האישור שמדובר בקרבן סחר.
אורית זוארץ: אתם חיייבים לתת לו אשרה.
מיכל יוספוף: אנחנו פועלים על פי המשטרה.
מיכל יוספוף: היא הגוף שלמעשה קובע.
מיכל יוספוף: יש מקרים שבהם, ככל שישנם חילוקי דעות עם המשטרה אנחנו עושים שימועים למקרה ועל פיהם ועל פי קריטריונים מנהליים אנחנו קובעים.
אורלי שמואל: המשטרה מפנה למקלט ואנחנו קובעים שמדובר בקרבן.
מיכל יוספוף: לגבי נתונים - - -
אורית זוארץ: האם יש נתונים על מהגרים מסין?
יולי יואל אדלשטיין: אין סינים.
מיכל יוספיפוף: אין סינים.
יולי יואל אדלשטיין: היתה טעות רישומית שגלעד ביקש למסור עליה דוח.
גלעד נתן: יש סינים אבל הגעתם היתה לפני יותר משנתיים.
אורית זוארץ: לגבי סיניות ואשרות העבודה שלכם, האם אין סיניות עם אשרות עבודה בתוך מדינת ישראל?
יולי יואל אדלשטיין: מדינת ישראל הביאה לפני כארבע שנים סיניות.
יולי יואל אדלשטיין: אחרי ש"עלינו" על זה הפסקנו את זה באופן מוחלט.
יולי יואל אדלשטיין: אין עובדות סיניות שמגיעות למדינת ישראל.
אורית זוארץ: אלו חדשות.
אורית זוארץ: ומה קורה עם אלו שהגיעו לפני ארבע שנים?
יולי יואל אדלשטיין: חלק עזבו את מדינת ישראל.
אורית זוארץ: כמה נשארו?
יולי יואל אדלשטיין: בודדות נשארו.
יולי יואל אדלשטיין: אני יכול להפיק דוח כי לא ספרתי כמה יש.
אורית זוארץ: זה חשוב לנו.
יולי יואל אדלשטיין: יש להן אפשרות לעבוד בתחום הסיעוד.
יולי יואל אדלשטיין: יש מתי מעט.
יולי יואל אדלשטיין: הרוב הבינו שקשה להתאקלם.
יולי יואל אדלשטיין: הן לא יודעות את השפה, לא הצליחו לתקשר, קמו ועזבו.
יולי יואל אדלשטיין: רובן עזבו.
יולי יואל אדלשטיין: נשארו בודדות שעדיין עובדות והן חוקיות.
אורית זוארץ: חשוב לנו שיהיו נתונים מספריים לצורך המיפויים שאנחנו עושים.
אורית זוארץ: תעביר לוועדה.
מיכל יוספוף: מבקשת שאם עולים מקרים של סינים, תנו לנו מקרים פרטניים, תתנו לנו שמות כדי שנוכל לצאת מאיזושהי נקודה ולבדוק.
מיכל יוספוף: יוצאים בסיסמאות ואנחנו אומרים שאין.
אורית זוארץ: אין עובדות חדשות אבל יש סיניות.
מיכל יוספוף: אם יש מקרים כאלו אז תעבירו לנו את פרטיהם.
מיכל יוספוף: כל מקרה פרטני יקבל התייחסות.
אורית זוארץ: דרך אגב, העובדות הסוציאליות בלשכות הפרטיות, האם הן עוברות הכשרה?
מיכל יוספוף: כן, כן.
מיכל יוספוף: הן חלק ממערך ההכשרה.
מיכל יוספוף: רננה אמורה לעשות להן - - -
רחל גרשוני: הכנו את התכנית והן צריכות לעבור הכשרה.
אורלי שמואל: אני רק רוצה לציין נקודה.
אורלי שמואל: עלו בדוח נושאים נוספים שקשורים אלינו, ליחידת ההיתרים, ויש פה נציג אבל, לגבי מפקחי עבודה ומתורגמנים, לגבי זה הוקם צוות בינמשרדי בראשות רחל כי מדובר בסוגיה שרלבנטית לכלל משרדי הממשלה.
אורלי שמואל: לגבי אכיפת האיסור על גביית דמי תווך שלא כדין, הוא יוכל להרחיב במידת הצורך.
אורלי שמואל: לגבי שלילת רשיונות תיווך בגין גביית דמי תווך שלא כדין, וענין הכבילה, לאור תיקוני החקיקה, רק אציין בקצרה, שבחוק הכניסה לישראל, בתיקון שלו, מצוין -ואני מצטטת "ובשים לב לחירותו של העובד כך שלא יכפה עליו לעבוד אצל מעסיק" בתיקון החוק, אנחנו רוצים לאזן בין אינטרסים שנים כמו עובדים זרים שנוטשים מעסיקים כי הם רוצים להיות בערים ולא בפריפריה או עובדים זרים שמעדיפים לעבוד עם קשישים ולא עם נכים, זאת אומרת, התיקון לחוק בא לנסות לתת פתרון גם למעסיקים ולקשישים וגם - - -
אורית זוארץ: איך מתמודדים עם הסתירה הזו לזכויות אדם?
אורלי שמואל: קודם כל לפי החוק השר אמור לתקן תקנות בהתייעצות עם שר הרווחה אבל, אפילו לשון החוק מסייגת את זה שאנחנו לא באים לפגוע בעובד או לכפות על העובד מעסיק ספציפי.
משה נקש: לגבי כל הנושא של העובדים הזרים, במדינת ישראל אין כבילה.
אורית זוארץ: ודאי, כי עוד אין נהלים ואין תקנות.
משה נקש: לא לא אין כבילה.
משה נקש: מאז שבגץ הכריע אין כבילה.
משה נקש: עובד שהגיע לעבוד בענף מסוים רשאי להתנהל בין כל המעסיקים באותו ענף.
משה נקש: זה המצב היום.
משה נקש: כמו שאמרו פה, המצב הזה לפעמים מנוצל לרעה על ידי העובדים הזרים.
משה נקש: לכן עשו את תיקון החקיקה, סעיף 21 לחוק הכניסה לישראל, וביקשו מאתנו - - -
אורית זוארץ: עשו תיקון לחקיקה כי אין במדינת ישראל מדיניות הגירה ויותר קל לפגוע במהגרי עבודה שמביאים הנה בחסות מדינת ישראל מאשר לטפל בסוגיה הזו ברמה הכוללת.
משה נקש: זו אחת הבעיות, נכון.
משה נקש: יש בעיה שניה שאנחנו מתמודדים אתה יום יום והיא גביית דמי תווך שלא כדין.
משה נקש: מגיעים אלינו מטופלים סיעודיים שנטשו אותם כי הם לא גרים בתל אביב או - - -
חני בן ישראל: לא נטשו.
חני בן ישראל: עובד התפטר ועזב את העבודה שלו.
משה נקש: יש גם נטישות - - -
אורית זוארץ: אנחנו עוצרים את זה עכשיו.
אורית זוארץ: הדובר יסיים את זכות הדיבור.
אורית זוארץ: הסתייגויות יאמרו לחוד.
משה נקש: רננה לא סתם נרעשת מן הסוגיה הזו, היא עובדת סוציאלית ברשות ההגירה והיא נתקלת יום יום במקרה אלה.
משה נקש: אנחנו צריכים לתת מענה.
אורית זוארץ: התמקד בסוגיות שאתה אחראי עליהן.
משה נקש: אנחנו מנסים ליצור איזשהו איזון וכמובן שלא נקבע איזור גיאוגרפי ספציפי שלא יהיה בו מספיק מקום להתנהל אלא שהסקטורים יהיו מספיק רחבים כך וכמו שאמרו, לא תיפגע זכותו של העובד הזר לחירות.
אורית זוארץ: מה עם דמי תיווך?
אורית זוארץ: איפה הפיקוח והבקרה שלכם?
משה נקש: לגבי דמי תווך, על הפיקוח והבקרה יוסי ירחיב אבל ברמת העקרון יש את ההסכם לגבי עובדים בחקלאות, זה משהו שיקודם גם במהלך השנה אחרי שיהיה פיילוט בנושא הסיעוד באמצעות המדינה, בנוסף להסכמים בליטרליים כאלה ואחרים עם מדינות מעבר לים.
משה נקש: כל הנושאים האלה יעזרו לצמצם את דמי התיווך כמה שאפשר - - -
אורית זוארץ: האם זה נעשה במסגרת הועדה של יוסי אדלשטיין?
משה נקש: זה נעשה במסגרת הועדה של רשות האוכלוסין.
משה נקש: לכל הנושאים ועדת אדלשטיין קיימת אבל אבי ברזני, מנהל מינהל שירות למעסיקים ועובדים זרים, הוא מקדם את כל הפיילוטים האלה, הוא עשה את הפיילוט הראשון עם שלוש מאות עובדים בחקלאות, פיילוט שהוגדר כהצלחה.
משה נקש: מקדמים את הנושא.
מיכל יוספוף: מבקשת לסכם משהו.
מיכל יוספוף: אני מלווה את כל הנושא הזה כבר משנת 2004 ואני יכולה להגיד לכם שאנחנו העלינו את המודעות בזמנו במינהל האוכלוסין בכל הנושא של קרבנות סחר.
מיכל יוספוף: זה היה קשה כי היינו צריכים לשנות את התפיסה, את הדימוי, ואנחנו ממשיכים.
מיכל יוספוף: יש לציין שהיום יותר ויותר עובדים מודעים לנושא הזה ויודעים.
מיכל יוספוף: כמו שיוסי אמר, זה קשה אבל אנחנו לא "נחים על זרי דפנה" אלא ממשיכים והראיה לכך היא שאנחנו ממשיכים עם ההכשרות ואת העבודה עם רחל גרשוני שעושה את זה נאמנה ונרתמת לנושא הזה.
אורלי שמואל: רק משפט.
אורלי שמואל: רחל אמרה את הדברים שרלבנטים לכלל משרדי הממשלה ואני רוצה להגיד -לאו דוקא בכובע של נציגת משרד הפנים אלא כנציגה של כלל משרדי הממשלה, לגבי התפקיד שלך, רחל, שבדוח היה כתוב generally well coordinated ומתוך ההשתתפות בכנסים ובמקומות שונים בעולם אני אומרת שלא ראיתי שבמדינות רבות יש מתאמת בין משרדית ובכלל, גם לא עבודה ענפה כזו וכל אחד פה, כשהוא מביא את עמדתו אז הוא מצטט את הצורה שרחל השתתפה או שהוא מתייחס לאיזשהו צוות עבודה שמתכנס אצל רחל, או הכשרות שהיא עושה ולהגיד ש"באופן כללי זה בסדר" גם במקרה שמתארים את התפקיד שלך או את החשיבות שלו במשרדי ממשלה, אז יש לזכור שבהחלט יש המון מה לומר שם.
ליאור שלו: אחלק לשניים את ההתיחסות שלנו.
ליאור שלו: אני אפתח ולינדה מיחידת "סער" תמשיך.
ליאור שלו: ראשית, דיברו פה נציגי משרדי הממשלה השונים על כמה אנחנו חושבים שהדוח לא כל כך משקף את העשיה ואכן ראינו המון עשייה שנעשתה -לאו דוקא במשרד לבטחון פנים אלא גם במשרדים האחרים.
ליאור שלו: - - -
אורית זוארץ: נתמקד במשרד לבטחון פנים.
אורית זוארץ: זמננו מתקצר.
ליאור שלו: זה חשוב.
אורית זוארץ: בוא נתמקד באכיפה שעליהם אתם אמונים.
ליאור שלו: אתייחס לזה אבל חשוב שזה ייאמר במיוחד כשנמצאים פה גם נציגי מחמ"ד, שישמעו וידעו גם את הדברים האלה, שבעצם הממשלה כן עושה וכן עובדת וחבל שזה לא בא לידי ביטוי בדוח עצמו.
ליאור שלו: לפני שאגע בדוח, לגבי זיהוי קרבנות והקביעה.
ליאור שלו: מי שקובע שיש 'ראשית ראיה' זה אנחנו במשטרת ישראל.
ליאור שלו: משרד הפנים - יש לו את האמירה שלו, יש לו את העמדה שלו אבל בסוף הקביעה נעשית על ידי המשטרה.
ליאור שלו: אנחנו מקבלים את הקרבנות, את המקרים, אם זה ממשרד הפנים ואם זה ממשרד המשפטים או מן הסיוע, מבתי הדין, ומגורמים לא ממשלתיים.
ליאור שלו: ברגע שאנחנו קובעים שיש 'ראשית הראיה' אז משרד הפנים עוזר -אם זה בהובלה למקלט ואם זה בכל האשרות שכרוכות ותלויות בהיותם קרבנות.
ליאור שלו: הדבר נעשה בשילוב ידים של מספר גורמים ממשלתיים.
ליאור שלו: לגבי הדוח, הדוח נגע במספר נקודות שנוגעות למשטרת ישראל, חלקן חיוביות וחלקן טעונות שיפור.
ליאור שלו: לא אתייחס לנקודות החיוביות כי אני בטוח שבנקודות האלו -כל כמה שהן מעניינות אותנו, יותר מעניין לדעת מה המשטרה כן עומדת לעשות או מה היא עשתה שלא השתקף בדוח.
ליאור שלו: לגבי הטענה להתמקדות בעבירות נלוות בתעשיית המין, תעשיית המין בכלל בתוך תעשיית הסחר בבני אדם היא נושא התעניינות במשטרת ישראל.
ליאור שלו: המשטרה מתמקדת בעבירה הזו, בתחום של העבירות האלו.
ליאור שלו: בתחום הזה מועבר דוח חודשי לשר, במקום שצריך להתמקד מתמקדים, זה עובר לשטח ולכל מקום שזה צריך להגיע אליו.
ליאור שלו: כשאנחנו בוחנים את המכלול של העבירות בתעשיית המין אז אנחנו רואים שכל הנושא של סחר לזנות הצטמצם מאד במדינה.
ליאור שלו: לא נאמר שהוא נוקה לגמרי אבל הוא כבר לא תופעה.
ליאור שלו: אי אפשר לקרוא לזה תופעה.
אורית זוארץ: הקרבנות שמגיעות מחוץ לארץ מנוצלות ב- - -
ליאור שלו: תיכף אתייחס לשאלת יושבת הראש שלא נשמעה.
ליאור שלו: זו כבר לא תופעה ולכן, היום אנחנו רואים יותר התמקדות בעבירות הנלוות לתחום הסחר במין, אם זה סרסרות ואם זה ניהול בתי בושת וכיוצ"ב עבירות נלוות לתחום הסחר לצרכי מין.
אורית זוארץ: האם נעשית עבודה גם בקרב הפליטים ומהגרי העבודה?
אורית זוארץ: שכן גם שם, לפי המידע שאנחנו מקבלים, יש תופעות של זנות בתוך הקהילה של מהגרי העבודה.
אורית זוארץ: ניצול של קרבנות מתוך הקהילות שלהם.
ליאור שלו: במקום שבו יש מעידה ויש לנו מושג על משהו שמתרחש שקשור לתעשיית המין הדבר נבדק.
ליאור שלו: זאת אומרת שאם יש לגורם או לארגון מידע קונקרטי לגבי אירוע ואפילו ברמת הידיעה, אם יש דברים ספציפיים הם ייבדקו ויחקרו.
ליאור שלו: כשאנחנו חוקרים לעתים מסתבר שהמידע שיש הוא משהו אחר ממה שמסר הארגון.
אורית זוארץ: השאלה היא האם אתם מקיימים חקירות גם כשמדובר בפליטים ונפגעי עבודה.
ליאור שלו: ברור.
ליאור שלו: ודאי.
ליאור שלו: שוב, ככל שהעבירות בוצעו בתחום מדינת ישראל אז משטרת ישראל תחקור.
ליאור שלו: אם יודעים שיש בעיה עם מה שקורה במצרים אז ישראל די מוגבלת בתחום של המצרים כי - - -
אורית זוארץ: יש עבירות לא מבוצעות במדינת ישראל, אבל אנחנו מדברים על עבירות שמבוצעות בתוך מדינת ישראל, בדרום תל אביב, למשל.
אורית זוארץ: עובדה היא שיש פליטות שמנוצלות למטרות זנות ויש קטינים פליטים שמנוצלים.
אורית זוארץ: היה פה דר' יצחק קדמן בדיון על ניצול מיני מסחרי של קטינים והוא דיבר בפירוש על ניצול מיני של קטינים שהם ילדי מהגרים, או ילדי פליטים או ילדים של מהגרי עבודה ששוהים כאן שלא כחוק ואין להם למי לפנות.
אורית זוארץ: זה לא רק מה שקורה במצרים והשאלה היא האם נעשית עבודת מודיעין גם בתוך הקהילות האלו?
אורית זוארץ: היינו באילת ומדובר גם שם על תופעות כאלו של ניצול מיני של פליטות באילת.
ליאור שלו: ברגע שהתחום מוגדר במשטרה כנושא של התעניינות, כנושא שאנחנו מתמקדים בו אז גם דבר כזה - - -
אורית זוארץ: איפה נושא ההתעניינות שלכם היום?
אורית זוארץ: האם הנושא היום מוגדר ככזה?
ליאור שלו: כל הנושא של סחר ועבדות וכל תעשיית המין מוגדרים כנושא כזה, כנושא לכיסוי וברגע שזה מוגדר כך אז גם המודיעין וגם החקירות וכל שאר הגורמים מכוונים לתחום הזה.
ליאור שלו: זה בנוסף לעוד תחומים רבים בהם המשטרה מטפלת.
אורית זוארץ: אנחנו מתמקדים במה שאנחנו עושים בוועדה.
ליאור שלו: לגבי העבירות הנלוות, זה מה שאנחנו היום רואים יותר.
ליאור שלו: רואים פחות את הנושא של סחר נשים לזנות.
ליאור שלו: נכון שהיו מספר תיקים בתחילת השנה ואני יכול לומר עליהם שהם פוצחו עוד בתחילתם, מה גם שלא מדובר בנשים שעבדו חודשים או שנים אלא ממש בתחילת העבירה ואפילו לפני ביצועה.
ליאור שלו: לגבי סחר פנים, - - -
אורית זוארץ: אם זה לא נעשה לאורך שנים, האם זה משהו שאמור להרגיע אותנו?
ליאור שלו: לא להרגיע, ודאי שזה לא מרגיע אלא שזה נחשף כבר בהתחלה וזה מראה שהמשטרה כן עובדת, הדבר לא נעלם מן השטח כי המשטרה כן שמה את זה לנגד עיניה וכן פועלת ועושה בתחום.
ליאור שלו: לגבי סחר פנים, היה צוות בינמשרדי בראשות המשנה למנכ"ל וכל הנושא של דפוסי הסחר נבדקו.
ליאור שלו: לא הצלחנו לזהות דפוסים של סחר פנים כפי שמשתקף בדוח.
ליאור שלו: לא זיהינו סחר פנים בכמויות או במספרים כאלה.
ליאור שלו: בנוסף, לא היו תיקי סחר לזנות בקרב נשים ישראליות.
ליאור שלו: אם יש גורם שיכול להצביע על אשה כזו, שנסחרה אז שוב, צריך לבוא ולהציג את זה בפני משטרת ישראל ולא להעלות את זה כנושא ערטילאי שמציג את הדברים כאילו זה קיים במדינת ישראל והמשטרה לא מטפלת.
ליאור שלו: האם זה קיים?
ליאור שלו: האם אתה יודע על כך?
ליאור שלו: תבוא, תספר, אנחנו נטפל וכך נוכל להציג שעשינו משהו.
ליאור שלו: לא נאמר שמיגרנו את כל התופעות אבל כן עשינו.
ליאור שלו: ונוכל להראות שעשינו.
ליאור שלו: דובר על מיעוט כתבי אישום ושוב, זה משהו שאולי הפרקליטות צריכה להתיחס אבל זה פועל יוצא של מספר תיקים בתחום הסחר ולא ארחיב עוד כאן.
אורית זוארץ: מה קורה עם יחידת סער מאז פירוקה?
אורית זוארץ: מי נותן מענה?
ליאור שלו: היא עדיין לא פורקה, היא נותנת מענה.
ליאור שלו: כפי שראש אח"מ אמר בדיון לפני כחודש, יחידת סער עדיין נותנת מענה ואפשר לפנות אליה.
ליאור שלו: ההליך נבדק ויעשה בצורה מסודרת וזה לא שבוקר אחד לא תהיה יחידת סער.
ליאור שלו: זה יהיה מסודר, עם הכנה, כולל העברה של תיקי חקירה שמטופלים שם ליחידות המתאימות.
אורית זוארץ: משהו שלי מאד הפריע, הנושא שעולה לא אחת, לגבי שוטרים שמתעללים, - - -
ליאור שלו: זה משהו שנאמר פה לא אחת בועדה הזו וזכה להתיחסות גם במעמד של השר שהיה פה עם דברים שמאד לא מחמיאים למשטרה.
ליאור שלו: אני כבר לא יודע איך להתייחס לזה, זה משהו שהוא חמור והוא עולה בדוח ממחלקת מדינה אמריקנית והוא מעמיד את משטרת ישראל כגוף שמתעלל בעובדים זרים וזה חבל, ויותר חבל שזה בא מארגון ממשלתי.
ליאור שלו: אני מציע שכל אחד שבא ואומר דברים על אוכלוסיה -בין אם היא גוף ממשלתי ובין אם לא, אז כדאי שיהיה לו בסיס לדברים שהוא אומר כי אחרת זה "לא לענין", כך לדעתי.
לינדה ג'רבי: לגבי 'ראשית ראיה', יש לדייק.
לינדה ג'רבי: כשאנחנו מחליטים שיש ראיה בכל מה שקשור לסחר בבני אדם אז מיישמים את זה בשלב הראשוני ואם יש תשתית איזושהי שמעלה עבירה של סחר, עדיין הפניה, אחר כך, יכולה להיחלק.
לינדה ג'רבי: יכול להיות שבמישור המשפטי-הפלילי נגיע למסקנה הזו ויכול להיות שנחליט שלא ואז ההחלטה היא של משרד הפנים.
לינדה ג'רבי: המבחנים יהיו שונים, רמת ההוכחה שנדרשת היא שונה וההחלטה היא לא שלנו בענין הזה.
לינדה ג'רבי: ההליך הזה מתבצע ברגע שאנחנו לא מחליטים, ברגע שאנחנו מחליטים שמן הבחינה הפלילית אין עבירה של סחר.
לינדה ג'רבי: לאור הנסיון שלנו, שמבוסס על מאות תיקי הגירה -ויש נסיון מצטבר גם בהגירה, עם ידיעות על מהגרי עבודה וידיעות מודיעיניות, רבות התלונות שמגיעות מארגוני זכויות אדם ויש לומר כך: התופעה של סחר במובן המשפטי הטהור היא ממש נדירה.
לינדה ג'רבי: לעומת זאת, אנחנו כן נתקלים, תוך כדי חקירות -ואני מבססת את זה על חקירות שניהלנו, אנחנו כן נתקלים בעבירות נלוות.
לינדה ג'רבי: הטיפול שלנו בעבירות נלוות הוא באותה חומרה כמו בעבירות החמורות.
לינדה ג'רבי: המטרה שאנחנו משיגים כשאנחנו מטפלים בחומרה בעבירות האלו היא כפולה: יצירת מודעות והרתעה בקרב מבצעי העבירות מחד, ומניעה של יצירת האקלים שמהווה בסיס להתפתחות של העבירות האלו מאידך.
לינדה ג'רבי: יוצא שלהגיד שאנחנו מטפלים רק בעבירות נלוות הוא לא מדויק כי זה בהתאם למה שמתפתח בחקירות.
לינדה ג'רבי: נאמר פה שמקור התלונות מבוסס על ארגוני זכויות אדם, ונכון שיש להם חלק לא מבוטל ואנחנו מייחסים חשיבות לפעילות שלהם ולהיותם מקור בלתי נדלה לתלונות כאלה אבל יחד עם זה, ישנן -באותה מידה, תלונות שהמקור שלהם הוא המודיעין שאנחנו הפעלנו ולהיפך, יש מגמה -שגם היא לא באה לידי ביטוי בדוח והיא ירידה בעבירות באופן כללי בכל התחום של פגיעה בזכויות עובדים זרים.
לינדה ג'רבי: זה דבר שהם חייבים למקד ולשים במרכז.
לינדה ג'רבי: מעבר לעובדה שאנחנו מטפלים בעבירות נלוות אנחנו מטפלים בכל העבירות שמהוות בסיס לתופעת השהייה הבלתי חוקית ולמה שנובע ממנה לגבי פגיעה בזכויות עובדים.
לינדה ג'רבי: בכלל זה דמי תיווך ובמהלך השנה גילינו ארבע פרשיות מאד גדולות בענין הזה, פעלנו בשיתוף עם רשויות המס, חלק מן הפרשיות הסתיימו עם כתב אישום וחלקן עדיין בחקירה.
אורית זוארץ: האם כתוצאה מפעולות מודיעיניות או חקירה שאתם עושים?
לינדה ג'רבי: ידיעות מודיעיניות שהצטברו עד שהתחלנו לגבשן.
אורית זוארץ: איפה אתם ברמה של חקירות יזומות של פרשיות דמי תיווך?
לינדה ג'רבי: כל השנה טיפלנו.
לינדה ג'רבי: כשזה היה ברמה פרטנית אז זה טופל.
לינדה ג'רבי: ברמה הכללית יותר, ברגע שיש גביית דמי תיווך בחוץ לארץ היה קושי באיסוף הראיות ולמעשה אלו חקירות ארוכות ויש לבצען ברמה כזו שאתה מגיע - - -
אורית זוארץ: האם יש נציגים של המשטרה בקונסוליות ובשגרירויות?
אורית זוארץ: האם נעשות חקירות יזומות על הפרת זכויות אדם שם?
ליאור שלו: יש נציגים בחוץ לארץ אבל הנציג לא יכול לחקור במדינה זרה.
ליאור שלו: תחקור עובד במדינה זרה אינו הליך פשוט.
אורית זוארץ: כשמדובר על עבריינים שסחרו בנשים, האם אין שיתופי פעולה?
אורית זוארץ: יש כאן תופעה של גביית כספים ממהגרי עבודה שמגיעים למדינת ישראל, עוברים דרך השגרירות, יש שם נציג משטרה, האם יש שם תכנית עבודה שאמורה לבדוק האם זכויותיהם הופרו לפני כניסתם לישראל?
ליאור שלו: אבל לא מדובר בעבירות שבוצעו בתחום מדינת ישראל.
אורית זוארץ: מבוצעות בחסות מדינת ישראל והיא היעד.
ליאור שלו: אבל אם דמי התיווך ניגבו בתאילנד על ידי מישהו תאילנדי שסידר איכשהו - - -
אורית זוארץ: שעובד עם קבלן ישראלי.
אורית חיימי: במקום שבו יש נגיעה לאזרח ישראלי אז זה מטופל.
אורית זוארץ: אצל כולם מדובר באזרחים ישראלים.
אורית זוארץ: כל העובדים שעובדים בארץ עובדים בשיתוף פעולה עם קבלנים בתאילנד.
אורית זוארץ: השאלה היא האם הנציגים שלכם הולכים לבדוק ואם לא אז זו הערה אליכם.
אורית זוארץ: מדובר פה בעבירות שהן גלובאליות.
אורית זוארץ: לא מדובר במהגר בודד אלא שיש כאן רשת שהיא עובדת בחסות מדינת ישראל.
אורית חיימי: אנחנו מכנים את זה שרשרת יבוא.
אורית חיימי: ולגבי שרשרת היבוא הזו לא מדובר במתן מידע אלא שנדרשת עבודה דו צדדית.
אורית זוארץ: תדברו עם נציגות הארגונים ויהיה להם הרבה מידע.
אורית חיימי: אני אשמח.
אורית חיימי: אף פעם כמעט לא היה מידע קונקרטי.
אורית חיימי: מה שיושבת הראש מתארת הוא ניהול פרשיה חובקת עולם.
אורית חיימי: באופן כללי אנחנו מודעים לנושאים.
אורית חיימי: נציגי משטרת ישראל עושים את כל העבודה בנושאים האלה.
אורית חיימי: והנושאים על סדר ימינו.
אורית חיימי: הנציגים מחברים סקירה ותמונת מצב על כל נושא כדי שנהיה מודעים לכל דבר.
אורית זוארץ: נשמח לקבל מידע קצת יותר מפורט על התכנית.
לינדה ג'רבי: זה כללי מדי אבל יושבת הראש מכוונת למשהו יותר ספציפי.
לינדה ג'רבי: על מנת לפתור פרשיה גם הגורמים בחוץ לארץ צריכים להירתם.
אורית זוארץ: גם אם זה לא בתחום הקונקרטי של העיסוק שלָךְ עדיין יש כאן נושאים שמחייבים שיתוף פעולה ברמה הבינלאומית.
לינדה ג'רבי: לגבי מדינות המקור, יש מדינות מקור שמאד קשה לנו לתקשר אתן ויש מדינות מקור שאיתן זה מצליח יותר.
אורית זוארץ: צריך לדבר עם משרד החוץ ואם צריך לעשות משהו יותר מעמיק אז לעשות אותו -גם אם זה לא בדיוק תחום העיסוק האישי שלך.
אורית זוארץ: אני מציעה לכם לעשות ישיבת צוות ולבצע חשיבה יותר רחבה על מיגור התופעות האלו שהן גלובאליות.
אורית זוארץ: רְאו שבענף הבנין היתה פריצת דרך משמעותית שעשתה משטרת ישראל בכל הקשור למערך גבייה של דמי תווך, וזה נושא שמגיע להם בגינו חיזוק.
חני בן ישראל: אמרתְ בתחילת הדיון משהו שנחקק, מטאפורה, שאולי ישראל היא התלמיד המצטיין ש"מקבל על הראש" יותר מן התלמיד החלש בלימודיו ואני אחזור לדימוי הזה ואומר שאנחנו לא חושבים שישראל היא התלמיד המצטיין, ממש לא - - -
אורית זוארץ: לא, היא מדינה מערבית דמוקרטית ובגלל זה ההתיחסות אלינו היא אחרת.
חני בן ישראל: לא, אני חושבת שהדירוג מתיחס לכל מדינות העולם, הביקורת של הדוח היא מאד עניינית ואני אצטער מאד באופן אישי אם מה שכולנו נקח מן הדיון הזה הוא שהכשלון שלנו במאבק בסחר בבני אדם הוא כשלון של הסברה.
חני בן ישראל: לא, הוא כשלון יותר עמוק מזה ובתחושה שלי -ואני לא רוצה לבטל שום התקדמות שנעשתה ושום דבר מעבודה נפלאה שנעשית ביחידה לתיאום, במשטרה ובמחלקה לסיוע משפטי אבל, בהרבה היבטים אנחנו בתקופה רגרסיבית, בתקופה של נסיגה לאחור מהישגים שחשבנו שהם כבר מובנים מאליהם ומוסכמים על כולם כלומר, אם אנחנו עכשיו במצב שבו הכנסת שלנו מחליטה להחזיר על כנו הסדר שבית המשפט העליון קבע לגביו שהוא "מעין עבדות בגירסה מודרנית", ולא שאנחנו כארגונים הזויים החלטנו על כך אלא בית המשפט העליון קבע את הדברים, אז אם מגיעה הצעת חוק ממשלתית שמאושרת בקריאה שניה ושלישית ומאשרת הסדר חמור יותר שכולל גם כבילה גיאוגרפית וגם קביעה של תתי תחומי בתוך ענף הסיעוד כדי לכבול עובדים לעבודות הכי קשות, שאי אפשר לצפות שאדם אחד יעשה אותם אז יש רגרסיה.
חני בן ישראל: הסיבה שעובדים עוזבים את המעסיקים היא שתנאי ההעסקה שם לא אנושיים.