GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בת-שבע שרמן שני: אם יורשה לי, עוד הערה – אני חושבת שמאוד חשוב להוסיף בסעיף (ג), לא רק שהיא אישית אינה ניתנת להעברה או לוויתור, אלא שהיא גם אינה בת-פיצוי – שהיא לא מזכה את בן הזוג המפונה בכל פיצוי; אמרנו בסעיף (ה), שזה לא פוגע מבן הזוג המפונה לכל סיוע אחר, אבל ודאי שהוא לא זכאי לפיצוי מבן הזוג שנשאר בדירה.
בת-שבע שרמן שני: אני חושבת שזאת נקודה שחשוב להכניס אותה, כי עם זה אנחנו מתמודדים בבית הדין.
ציפי חוטובלי: מה שמפריע כאן ליועצת המשפטית – אני מאוד בעד להצביע על החוק היום; אני חושבת שאם כבר התכנסנו, ורוב הדברים הם בהסכמה, סך הכול, כדאי להצביע, וגם יש הכנה לקריאה שנייה ושלישית, אז אפשר עדיין יהיה - מה שמאוד מפריע ליועצת המשפטית זה נושא ההפניה לנושא הנהלים.
ציפי חוטובלי: בבקשה, תאמרי את הדברים.
נועה ברודסקי-לוי: קודם כל, אני חושבת שחשוב שנדון בזה כשיש נציגים של ייעוץ וחקיקה – הם אלה גם שהגיעו להסכמות, וגם יש חשיבות לשמוע אותם, כי גם להם היו כמה נקודות נוספות, שהם התלבטו לגביהן, אם זה הגדרת הפירוד- - -
ציפי חוטובלי: ה הוזמנו לדיון הזה.
נועה ברודסקי-לוי: היתה כאן תקלה מסוימת- - -
רוחמה אברהם-בלילא: אפשר לשבת על זה גם לפני קריאה שנייה ושלישית.
שלמה מולה: כל עוד אין עניין של נושא חדש, אין בעיה לקיים דיון גם בקריאה שנייה ושלישית.
רוחמה אברהם-בלילא: יש פה הסכמות, יש פה שולחן עגול.
שלמה מולה: חבל סתם לבזבז זמן.
נועה ברודסקי-לוי: מה קורה במצב שבו, למשל, נקבעת משמורת זמנית לאחד מבני הזוג לתקופה, כמו שכתוב פה, לדוגמה, למעלה מחצי שנה?
רוחמה אברהם-בלילא: סליחה שאני קוטעת אותך, יש לי הצעה לסדר – אני מציעה שנעלה את זה בכל זאת לקריאה ראשונה, ובפרק הזמן הזה שבין הקריאה השנייה והשלישית תשב היועצת המשפטית ביחד עם כל גורמי המקצוע, שיקיימו ביניהם את תהליך הניסוח, תעלי בפניהם את כל השאלות והסוגיות החשובות שאת מאירה לנגד עינינו כרגע.
רוחמה אברהם-בלילא: אני לא מאמינה שיש מי מאתנו שירצה ללכת נגד.
רוחמה אברהם-בלילא: להפך – אני רואה בזה הליך מאוד חיובי.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן כל השאלות האלה, כאשר גורמי משרד המשפטים לא נמצאים כאן, זה לא רלוונטי.
רוחמה אברהם-בלילא: אני חושבת שצריכים להיות כאן כולם, אבל יחד עם זה, אני לא מציעה לעכב את הליך החקיקה.
רוחמה אברהם-בלילא: אפשר לעשות את זה בין שני המועדים האלה - יש מספיק זמן לזה.
נועה ברודסקי-לוי: אני חושבת שיש פה דברים עקרוניים.
ציפי חוטובלי: יש כאן האנשים שעבדו על הצעת החוק.
ציפי חוטובלי: אני בעד להצביע על החוק.
נועה ברודסקי-לוי: אחד הדברים שרציתי להעלות – מה קורה עם משמורת זמנית שהיא משתנה?
נועה ברודסקי-לוי: מה קורה אם, למשל, אשה מקבלת משמורת זמנית על הילדים, ומקבלת את הדירה, ולאחר מכן יש שינוי?
שלמה מולה: זה בנהלים.
בת-שבע שרמן שני: זה בדיוק תשובה לשאלה שלך, למה לא להוציא את זה מנהלים, ולהכניס את זה להצעת החוק.
קריאה: קבעתם מועדים, מתי יהיו – יש התייחסות לזה בנהלים?
קריאה: אתם נתקלים בזה?
אמיר פז: מכיוון שהיום נושא של פירוד הוא בן חורג אצלנו, אנחנו לא כל כך נתקלים בזה, כי בדרך כלל, כיוון שאנחנו דורשים ממילא גט, יש בדרך כלל משמורת קבועה.
בת-שבע שרמן שני: עד גיל 18 תמיד אפשר לשנות משמורת.
אמיר פז: תמיד – הרי טובת הילד, וזה יכול להשתנות תמיד.
אמיר פז: אבל לא רק זה; נניח שיש משמורת – בדרך כלל גם הזמנית, בדרך כלל היא לתקופה סבירה של זמן.
אמיר פז: אני מניח שאם נראה שיש משמורת זמנית, מגישים בקשה, והמשמורת הזמנית נגמרת בעוד שבועיים, אנחנו נגיד: גברתי ואדוני, אני מבקש שתביאו לי איזושהי החלטה סבירה על משמורת, ולא יום לפני שנגמרת משמורת, ואז אני לא יודע מה קורה יום אחרי זה.
אמיר פז: בדרך כלל לא זה המצב.
אמיר פז: נניח, יש משמורת לשנה הקרובה, ועכשיו מבקשים, האשה, ונניח מאשרים, לפי הנוהל, אצלה הילדים - מקבלת את הדירה.
אמיר פז: אחר כך זה משתנה.
אמיר פז: בהנחה שאיזשהו בן זוג נשאר עם כל הילדים, כך או אחרת, אם רוצים להעביר את המשמורת לבן זוג שאין לו איפה לגור, או שלא נמצא בדירה, אם יעשו את זה, יתכבד בן הזוג שנשאר בלי הילדים וייצא, והשני ייכנס, או מה שיעשו – יבקשו, ורק אחרי שיאשרו להם – הרי אנשים לא מחליפים משמורת כמו גרביים; זה רק אם קורה משהו, ואנחנו נתקלים במקרים חריגים, שקרה מי יודע מה, ובן זוג לא יכול לתפקד, ופתאום בן הזוג השני מקבל את הילדים - אנחנו נתקלים במקרים כאלה, ואז מטפלים בזה.
אמיר פז: מה שאותנו מפחיד, כמי שאין לו דירות, ויש לו תור גדול מאוד של ממתינים, זה שנצטרך לתת שתי דירות, כאשר מגיעה רק אחת.
אמיר פז: זה אנחנו רוצים שלא יקרה, כי אנחנו רואים את תור הממתינים.
אמיר פז: מה שרואים בדרך כלל בתי המשפט ובתי הדין זה את הזוג שבא אליהם.
בת-שבע שרמן שני: ואולי כדאי לצייר מה באמת קורה - אנחנו יודעים, אנחנו רואים את פסקי הדין – יש דירות שיושב בהן אדם אחד, שהוא לא זכאי לה, שבעצם תפס דירה שלא שייכת לו, בהסכם גירושין שאושר וקיבל תוקף של כביכול פסק דין, למרות שאין לזה שום תוקף.
אמיר פז: אנחנו, כמובן, לא מקבלים את תוקף פסק הדין – אנחנו מכבדים את רשויות השלטון, אבל- - -
בת-שבע שרמן שני: יש מעט דירות, ובחלק מהדירות יושבים גברים שסחטו את נשותיהם, כדי שהם יישבו שם לבד.
אמיר פז: אני רוצה להבהיר - ככל שזה נוגע לזכויות בדירה, מבחינתנו, פסק הדין, אין לו משמעות, כי אי-אפשר לתת לאנשים יותר ממה שיש להם, אז לפסק הדין אין משמעות מהבחינה הזאת.
ציפי חוטובלי: אני רוצה שנצביע.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שיש הסכמות על רוב הדברים.
ציפי חוטובלי: אני מאוד מעריכה את ההערות, אני רק חושבת שכרגע זה לא מונע מאתנו- - -
ענבל וייל: סליחה, אם אפשר – אם הבנתי נכון את נועה, מה שמפריע לה זה העובדה שאנחנו הולכים להעביר פה חוק על זה שיהיו נהלים עתידיים, שהם עדיין לא נקבעו.
ענבל וייל: אותם נהלים שקיימים היום, הם מאוד בסיסיים.
ענבל וייל: אני לא נכחתי בישיבות, אבל אני מבינה שהנהלים האלה הולכים קצת להשתנות, ושרוצים להתאים אותם בכל זאת למצב היום.
ציפי חוטובלי: אנחנו נדרוש, שלישיבה הבאה יגיעו הנהלים החדשים.
רוחמה אברהם-בלילא: אין נהלים חדשים, ואין גם כוונה לשנות את הנהלים הקיימים.
אמיר פז: לפני שמחוקקים את החוק שמסמיך אותנו לקבוע נהלים, רוצים שנביא את הנהלים.
אמיר פז: לי קצת קשה לעשות כזה דבר.
ציפי חוטובלי: הנהלים הקיימים.
רוחמה אברהם-בלילא: יש פה בלבול שלם.
ציפי חוטובלי: אם אני מבינה נכון, מה שהיה הוא שיהיה, מבחינתכם, מבחינת הנהלים.
אמיר פז: לא; יהיה בהחלט שינוי – קודם כל, נושא הפירוד יהיה בלי לשאול אותנו, כי הוא יהיה בחוק.
ציפי חוטובלי: זה בכפוף לחוק – ודאי.
ציפי חוטובלי: אני שואלת מבחינת הנהלים.
אמיר פז: דבר שני, נושא הוועדה – כמובן, הנוהל יסדיר בצורה יותר טכנית גם, איך הוועדה תפעל, אבל הוועדה עצמה כן תיקבע בחוק.
שלמה מולה: החוק מסמיך לקביעת נהלים.
נועה ברודסקי-לוי: לפי הניסוח שמונח כרגע על שולחן הוועדה, לפי ההסכמה שהגיעו, בכלל אין התייחסות למי נמצא בוועדה הזאת, איך היא עובדת.
ציפי חוטובלי: מאירה, את רוצה להוסיף משהו?
מאירה בסוק: אני מציעה שיצביעו.
נועה ברודסקי-לוי: נמצאים על שולחננו שני נוסחים: אחד זה הנוסח הכחול, הנוסח שעבר בקריאה טרומית; הנוסח השני זה הנוסח שהגעתם להסכמות – משרד המשפטים, משרד הבינוי והשיכון, משרד הרווחה, המציעה והארגונים שהיו מעורבים.
נועה ברודסקי-לוי: לפי הנוסח, שלפחות הועבר אליי על-ידי משרד המשפטים, לא קיימת שום התייחסות לוועדה פרט לכך שתהיה ועדה.
נועה ברודסקי-לוי: לא כתוב מי יהיה חבר בה- - -
רוחמה אברהם-בלילא: אז בקריאה שנייה ושלישית - זה גם כתוב.
רוחמה אברהם-בלילא: הבאנו את זה להסכמה מדוקדקת, מי יהיה.
בת-שבע שרמן שני: - - - שתהיה נציגות גם של הרווחה, גם של משרד השיכון- - -
ישראל שוורץ: זה כתוב בנוסח הלבן.
ציפי חוטובלי: אני רוצה שנצביע, לא חושבת שיש טעם בעוד דיון על העניין הזה.
ציפי חוטובלי: יש עוד משהו שנשאר פתוח?
נועה ברודסקי-לוי: יש הרבה דברים.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שכדאי שנצביע היום.
ציפי חוטובלי: הדברים שעדיין, מבחינת הייעוץ המשפטי פה, בספק - אפשר יהיה בהחלט לפתור אותם לקראת הקריאה השנייה והשלישית.
ציפי חוטובלי: הדבר היחיד שאני חושבת שהוא כן חשוב, ואני כן מסכימה עם נועה בעניין הזה, זה הנושא שהדברים צריכים להיות כן גלויים וידועים לוועדה, כלומר החוק לא יכול להפנות לנהלים, שאנחנו לא בטוחים באופן ברור, שהם עומדים בתיאום עם הרציונל של החוק, כפי שאנחנו מבהירים אותו עכשיו.
ציפי חוטובלי: בואו נוסיף את זה כסעיף - הנהלים יובאו לאישור הוועדה.
שלמה מולה: אחרי שיתקיים דיון.
ציפי חוטובלי: לקראת הקריאה השנייה והשלישית נרצה לראות את הנהלים, והחוק הזה יעבור בכפוף לזה שהנהלים יובאו לעיני הוועדה ולאישורה.
ציפי חוטובלי: מקובל על כולם?
רוחמה אברהם-בלילא: הנהלים הקיימים שעל-פיהם אתם פועלים ממילא.
ציפי חוטובלי: בבקשה, תקריאי את נוסח החוק.
נועה ברודסקי-לוי: אני קוראת את סעיף 3א(א) - הזכויות הנוגעות לדירה הציבורית בה מתגוררים בני הזוג יעברו במקרה של פירוד בין בני הזוג לאחד מבני הזוג בהתאם לנהלים שקבע משרד השיכון בעניין זה.
נועה ברודסקי-לוי: הנהלים יובאו לאישור הוועדה לקידום מעמד האשה.
נועה ברודסקי-לוי: (ב) הזכויות הנוגעות לדירה ציבורית אינן חלק מנכסי בני הזוג, כמשמעותם בחוק יחסי ממון בין בני זוג – אני הייתי מפסיקה פה.
אמיר פז: סליחה, זה לא הנוסח.
נועה ברודסקי-לוי: זה הנוסח שמשרד המשפטים העביר אליי.
ישראל שוורץ: לנו חילקו נוסח אחר כאן.
אמיר פז: זה הנוסח שמצורף אליו אותה הסכמה עם חברת הכנסת- - -
ציפי חוטובלי: לא קיבלנו נוסח כזה.
אמיר פז: כתוב פה גם מי החברים בוועדה.
נועה ברודסקי-לוי: מה שכתוב פה זה גם באמת לגבי הוועדה וכאלו דברים, שלא היו רשומים בנוסח שהועבר- - -
רוחמה אברהם-בלילא: מה קורה?
ציפי חוטובלי: אנחנו מנהלים דיון בעצם על שני נוסחים שונים.
רוחמה אברהם-בלילא: לכן זה שיח החירשים שהיה פה, כי אנחנו יודעים מה הגענו, מה כתוב, וזה לא מונח פה.
אמיר פז: זה לא בסדר, מה שקרה.
עטרה קניגסברג: זה לא מעכב בעצם שום דבר.
עטרה קניגסברג: רק אפשר להוסיף את המשפט עם הפירוט של הנציגים של הוועדה, שמופיע במסמך השני – זה ההבדל היחיד.
ציפי חוטובלי: אז תקראי את זה, זה רק פותר לנו את הבעיות.
נועה ברודסקי-לוי: אני קוראת שוב סעיף 3א(א):
נועה ברודסקי-לוי: הזכויות הנוגעות לדירה הציבורית בה מתגוררים בני הזוג יעברו במקרה של פירוד בין בני הזוג לאחד מבני הזוג בהתאם לנהלים שקבע משרד השיכון בעניין זה ועל-פי החלטתה של ועדה אשר תורכב מנציג משרד השיכון, נציג החברה משכנת ונציג משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
נועה ברודסקי-לוי: הנהלים יובאו לאישור הוועדה לקידום מעמד האישה.
נועה ברודסקי-לוי: (ב) הזכויות הנוגעות לדירה ציבורית אינן חלק מנכסי בני הזוג, כמשמעותם בחוק יחסי ממון בין בני זוג.
נועה ברודסקי-לוי: ההמשך של הסעיף קובע: ולא יחולו עליהם הוראות חוק יחסי ממון בין בני זוג והוראות כל דין הנוגע לחלוקת נכסים משותפים של בני זוג.
נועה ברודסקי-לוי: אני הייתי חושבת שהיה עדיף להוריד את החלק הזה, ופשוט להשאיר את זה, שהזכויות הנוגעות לדירה ציבורית אינן חלק מנכסי בני הזוג, כמשמעותם בחוק יחסי ממון.
נועה ברודסקי-לוי: (ג) הזכות לדיור ציבורי במקרה של פירוד בין בני זוג היא אישית ואיננה ניתנת להעברה או לויתור כלפי אדם אחר, לרבות בן הזוג.
בת-שבע שרמן שני: בסעיף קטן (ג) ביקשתי שיוסיפו, ומשרד המשפטים הסכים לזה, ולא שמעתי שמשרדים אחרים מתנגדים – שיהיה כתוב במפורש, שבן הזוג המפונה לא יהיה זכאי לפיצוי מבן זוגו.
בת-שבע שרמן שני: זה השלמה ל-(ה); ב-(ה) כתוב שזה לא פוגע בו בשום דרך, ופה צריך רק שיהיה כתוב, שהוא לא זכאי לפיצוי מבן הזוג על זה שהוא מפונה.
מיכל לאב שוורץ: זה בנוסח המקורי של הצעת החוק.
עטרה קניגסברג: גם משרד המשפטים הסכים לזה - זה בהסכמה.
ציפי חוטובלי: זה בסדר, זה נוסח החוק המקורי.
נועה ברודסקי-לוי: אני ממשיכה: (ד) בסעיף זה "פירוד" – התרת הנישואין או אם התקיים אחד מאלה: (1) חלפו תשעה חודשים מיום שנפתח אחד מההליכים האלה: (א) הליך להתרת נישואין; (ב) תביעה לחלוקת רכוש בין בני הזוג; (ג) בקשה ליישוב סכסוך.
בת-שבע שרמן שני: (ד) – דיברנו על, כשיש כבר פסק דין למשמורת, או למשמורת זמנית, לתקופה של מעל ששה חודשים - מה שכתוב בהצעת החוק.
ציפי חוטובלי: זה תקדים, הדבר הזה שקרה כאן עם פערי הנוסחים.
נועה ברודסקי-לוי: (ה) אין בהוראות סעיף זה כדי לגרוע מזכותו של בן הזוג המפונה מהדירה לסיוע על פי כל דין.
נועה ברודסקי-לוי: 3ב.
נועה ברודסקי-לוי: אישה שעברה להתגורר במקלט לנשים מוכות, לא תיפגע זכאותה בדירה הציבורית בשל כך; בסעיף זה, "מקלט לנשים מוכות" – כהגדרתו בסעיף 1 לחוק משפחות חד-הוריות, התשנ"ב–1992.
ציפי חוטובלי: מי בעד נוסח החוק, כפי שהוקרא?
ציפי חוטובלי: מי נגד?
ציפי חוטובלי: הצבעה בעד – פה אחד אושר.
ציפי חוטובלי: הצעת החוק אושרה, ותועבר להכנתה לקריאה שנייה ושלישית.
מאירה בסוק: אפשר לבקש שיעבירו לנו את הצעת החוק שעברה?
מאירה בסוק: כי לנו אין אותה.
רוחמה אברהם-בלילא: תודה רבה, גברתי היושבת-ראש.
אורית זוארץ: על סדר היום דוח מחלקת המדינה האמריקנית שפורסם בסוף חודש יוני.
אורית זוארץ: כמו בשנה הקודמת, בשנת 2010, מדינת ישראל משקיעה מאמצים רבים וניכרים בטיפול בסחר בבני אדם, למטרות עבדות ככלל ולמטרות זנות כפרט, ובפעילויות של אכיפה כדי לצמצם את התופעה.
אורית זוארץ: בשנת 2010 התרחב מערך ההכשרות וההדרכות שהאחריות עליהן נלקחה על ידי משרד המשפטים ועל ידי המתאמת במשרד למאבק בסחר בבני אדם.
אורית זוארץ: הרבה מאד גורמים מקצועיים מכל המשרדים הממשלתיים עברו הכשרות והדרכות וגם בשנה הנוכחית הן יימשכו אבל עדיין יש מספר סוגיות שלא קיבלו מענה.
אורית זוארץ: עליי לציין שההתייחסות בדוח היתה מאד מינורית לסיוע המשפטי ונמצאת כאן עו"ד סיגלית זוהר, אשמח מאד שהיא תציג קצת יותר בהרחבה את העבודה שהיא עושה.
אורית זוארץ: נציגת המקלט נמצאת כאן, הגב' ויקה גולדמן, מנהלת המקלט לקרבנות הסחר.
אורית זוארץ: המקלט הוא ייחודי והוא מודל בינלאומי שלא קיים -למיטב ידיעתי, בשום מדינה אחרת אבל עדיין ההתייחסות למקלט נעשית לפעמים כאל משהו שהוא ברור מאליו ולא שופטים את מדינת ישראל על פי מה שהיא עושה אלא לפעמים על פי מה שהיא לא עושה.
אורית זוארץ: וזאת כשמדינות אחרות, שנמצאות בדירוג הראשון, לא נשפטות על הנקודה הזו.
אורית זוארץ: אני מקדמת בברכה את שגרירי ארצות הברית mike, you might sit and join us.
אורית זוארץ: יש מספר סוגיות שעלו ואני אשמח לקבל את התייחסות נציגי המשרדים לדוח.
אורית זוארץ: סוגית דמי התיווך שחוזרת על עצמה, כל נושא איוש התקנים במעברים בין משרדי הממשלה, משטרת ההגירה, רשות ההגירה, כל נושא יחידת האכיפה במשרד התמ"ת והפקחים.
אורית זוארץ: בפעם הראשונה אנחנו רואים בדוח התיחסות לתופעת הפליטים והמסתננים שמגיעים ממצרים ולצערי הרב ציינו את סיני כאי מנותק ומבודד.
אורית זוארץ: סיני הוא השטח הריבוני של מצרים ולפי תפיסתי האחראים על מה שקורה בסיני הם המצרים.
אורית זוארץ: ברם, בביקורת על מדינת ישראל נכתב בצורה מפורשת "סיני" ולא היה איזכור לאחריות המצרית על מה שקורה שם, זה נושא שצריך לטפל בו.
אורית זוארץ: נציגי משרד החוץ לא הגיעו לכאן ונעביר אליהם את המסר כיוון שהסוגיה הזו צריכה להיות מטופלת ברמה הבינלאומית.
אורית זוארץ: מדינת ישראל יכולה לקחת אחריות על הקרבנות שמגיעים לשטחה אבל אנחנו לא יכולים לקחת אחריות בטחונית ואחריות על זכויות אדם שמופרות בתוך שטח מצרים ושוב, עצם העובדה שהעבירות נעברות בשטחה של מצרים עדיין לא מסירה את אחריותה של מדינת ישראל על קרבנות שמגיעים הנה.
אורית זוארץ: הנושא הזה עלה בדיון הקודם כשהיה כאן נציג סהרונים ודיבר על השינוי בתוך סהרונים, בהתיחסות לפליטים ולקרבנות, ואנחנו גם נצא לסיור נוסף בסהרונים כדי שנוכל לראות מקרוב מה קורה שם ואיזה התאמות הם עשו אחרי הביקורת שלנו.
אורית זוארץ: לא נעשית אבחנה בין סחר בבני אדם לבין זנות מקומית, זו סוגיה שצריך לתת לה מענה במסגרת ארגונים.
אורית זוארץ: יש הרבה מאד מקרים שעולים על ידם, מקרים של ניצול נשים לזנות ולפעמים אחזקה בכפיה, שלגביה הגבול בין סרסרות לסחר הוא מאד דק לפעמים.
אורית זוארץ: וסוגיה נוספת שנצטרך להתייחס אליה בדיוני ההמשך היא סגירת זרוע סהר וההתחייבות של משרד הפנים להגיע הנה בתחילת המושב הבא ולהציג את החלופה מבחינה ארגונית עם תשובה לשאלה מי נותן מענה.
אורית זוארץ: היה כאן ניצב יואב סגלוביץ' שהתחייב בצורה מפורשת לחזור הנה ולדווח לוועדה מיהם הגורמים שיתנו מענה לסוגיות של סחר בבני אדם למטרת זנות ועבדות.
אורית זוארץ: מונחים בפניכם שני דוחות, אחד של משרד המשפטים שמתייחס לדוח האמריקאי והשני הוא דוח מחלקת המדינה האמריקנית.
אורית זוארץ: כמו כן מונח בפניכם הריכוז שנעשה במחלקת המחקר והמידע של הכנסת.
רחל גרשוני: דוח מחלקת המדינה של ארצות הברית מופק מדי שנה, מחלקת המדינה שם מפרסמת מדי שנה דוח על סטטוס המאבק בסחר בבני אדם במדינות העולם והיא מדרגת אותן לפי רמת ההתמודדות שלהן.
רחל גרשוני: דירוג מספר אחד הוא מדינה שעומדת בסטנדרט מינימלי, דירוג מספר שתים הוא מדינות שלא עומדות בסטנדרט מינימלי אבל עושות מאמצים משמעותיים לעשות כן ודירוג מספר שלש הוא למדינות שלא עומדות בסטנדרטים מינימלים וגם לא מנסות לעמוד בהם.
רחל גרשוני: יש גם רשימת בקרה, watch list שבה מדינות ששיעור הקרבנות שלהן גדל, או שהן לא מילאו אחרי התחייבויות שלקחו על עצמן או שלא חיזקו את המאבק בסחר בבני אדם.
רחל גרשוני: בדוח הזה, מדינת ישראל, זו הפעם הרביעית, נמצאת בדירוג השני, בתור מדינה שעדיין לא עומדת בסטנדרטים מינימלים אבל עושה מאמצים משמעותיים כדי לעשות כן.
רחל גרשוני: השנה בדירוג הראשון היו מדינות כמו בריטניה, איטליה וצרפת ובדירוג השני -שהוא הדירוג הכי גדול מבחינה מספרית, דורגו מדינות מכל מיני סוגים כמו צ'כיה, ברזיל, בולגריה, מולדובה, יפן, שווייץ, מצרים וישראל.
רחל גרשוני: בדירוג השלישי נמצאות איראן, צפון קוריאה ותימן.
רחל גרשוני: ברשימת הבקרה נמצאות אפגניסטן, סין ורוסיה.
רחל גרשוני: אני אנסה לתמצת את הדוח ולא לפרט יתר על המידה כדי שאנשים יוכלו להתייחס אליו.
רחל גרשוני: הדוח מדבר על סחר לזנות וסחר לעבדות, כשהוא מייחד את הדירוג, כפי שיושבת ראש הועדה אמרה, על קרבנות עבדות הנכנסים דרך גבול סיני.
רחל גרשוני: לגבי הסחר בזנות נאמר באופן כללי שמדינת ישראל עושה מאמצי אכיפה ומניעה מְסַפְּקִ ים ועיקר הביקורת מופנית כלפי ההתמודדות עם הסחר לעבדות -הן בזיהוי הקרבנות, הן בהגנה עליהם והן באכיפה.
רחל גרשוני: עובדתית, לגבי הקרבנות: סחר לזנות -כך צויין בדוח, יש קרבנות נשים מברית המוצעות לשעבר או מסין הנתונות בזנות בכפיה.
רחל גרשוני: כמו כן מצוין שארבע נשים מדרום אמריקה אולצו לעסוק בזנות וגם נטען שארגון לא ממשלתי מציין שמספר נשים ונערות ישראליות אולצו לעסוק בזנות והמשטרה לא יכלה לבסס את הטיעון הזה.
רחל גרשוני: אשר לסחר לצורך עבדות, הקרבנות נחלקים לשניים: החלק האחד הוא אנשים הנכנסים דרך גבול סיני, כשחלקם הוחזקו -לטענת הדוח כשִפחות מין או לביצוע עבודות בניה ומשק בית, והחלק השני הוא עובדים זרים חוקיים מסין, נפאל, סרילנקה והפיליפינים שהגיעו באופן חוקי כדי לעסוק בתחומי הבנין, החקלאות והסיעוד וחלקם הוחזקו בעבודות בניה ועבדות, לרבות עיכוב דרכונים, מגבלות תנועה, אי תשלום שכר, איומים ותקיפות.
רחל גרשוני: ההמלצות המרכזיות רובן בתחום העבדות: הגברת האכיפה, זה אומר הגברת החקירות, הגברת העמדות לדין, הגברת ההרשעות.
רחל גרשוני: וידוא שהחקיקה נעשית מכח הסעיפים המיוחדים הדנים בעבדות, עבודת הכפיה וסחר למטרות אלו ולא בעבירות נלוות.
רחל גרשוני: העלאת מספר מפקחי עבודה והמתורגמנים בתחומי החקלאות, הבניה והסיעוד.
רחל גרשוני: הפסקת הכבילה והסרת מגבלות על החלפה חופשית של עבודה על ידי עובדים זרים.
רחל גרשוני: בדיקת מעסיקים בחברות כח אדם בקשר להיסטוריה שלהם עם עובדים זרים כדי להימנע מהפניית עובדים זרים לאותן חברות או מעסיקים שיש להם היסטוריה של התעללות.
רחל גרשוני: חיזוק מנגנוני הזיהוי של קרבנות המגיעים מגבול סיני.
רחל גרשוני: הענקת הגנות וטפול רפואי מלא לקרבנות המגיעים דרך גבול סיני.
רחל גרשוני: אכיפת היישום על דמי תווך מעבר למותר.
רחל גרשוני: הפסקת החזרה החמה, התבשרתי שהיתה הכרעה בבג"ץ בענין הזה, בימים האחרונים.
רחל גרשוני: אלו ההמלצות לגבי העבדות.
רחל גרשוני: לגבי זנות ההמלצה היא המשך חקירת היקף המקרים של ניצול וכפיה של אזרחי ישראל ובאופן כללי ההמלצה היא להקפיד לא להעמיד לדין קרבנות סחר על עבירות שכרוכות אינטגרלית בסחר שבוצע נגדם, כולל עבירות על חוקי ההגירה.
רחל גרשוני: לשבח צויינו החקיקה המקיפה, ההכשרות, המימון של המקלט על ידי המדינה, האשרות ב'1 שניתנות לקרבנות סחר כדי לעבוד בכל תחום, סיוע משפטי וטקס העיטור שאנחנו מקיימים.
רחל גרשוני: כללית, הביקורת הכללית היא שאנחנו מתמקדים בעבירות נלוות ולא בסעיפי הגרעין הקשה, הן בסחר לזנות והן בסחר לעבדות.
רחל גרשוני: יש מספר קרבנות במקלט שלא זכו לאשרות ב'1.
רחל גרשוני: בסחר לזנות היה שבח על מנגנון הזהוי והאכיפה, על המחקר שביצע המשרד לבטחון פנים במסגרת צוות בינמשרדי, מחקר של דפוסי הסחר לזנות, היה שבח על מימון מקלט מעגן, על הועדה ההומניטרית במשרד הפנים שנתנה לקרבן סחר שנסחרה בגיל חמש עשרה, אשרה כדי להתחיל את התהליך ולקבל אשרת קבע.
רחל גרשוני: לגנות צוינו אי יישום חקירות לגבי סחר פנים, אי זיהוי נשים ישראליות שנסחרו לזנות ושוב, החלפת האישומים על סחר בזנות באישומים על עבירות נלוות, במסגרות של הסדרי טיעון.
רחל גרשוני: נעבור לסחר לעבדות.
רחל גרשוני: לשבח נאמר שיש לנו התקדמות ראשונית באכיפה והכוונה גם לחקירות וגם להעמדה לדין.
רחל גרשוני: כשאומרים העמדה לדין זו העמדה ראשונה בענין העבירות האלו.
רחל גרשוני: מימון מקלט אטלס, אכיפה מסויימת של גביית דמי תיווך מעבר למותר, היתה שלילת רשיון של חברת כח אדם בשל גביית דמי תיווך מעבר למותר, "זכותון" שמפיצים לעובדים זרים, תיקון בחקיקה לפיו מותר לפקחים להיכנס לבתים פרטיים בהם מועסקים עובדים זרים כדי לבחון את תנאי ההעסקה, כל זה לשבח.
רחל גרשוני: לגנות צוינו היעדר הרשעות בעבירות הגרעין של סחר לעבדות.
רחל גרשוני: עובד רווחה שלא התערב בקשר למקרה של מהגרת עבודה שנדרשה לספק שירותי מין.
רחל גרשוני: רוב התלונות מגיעות מארגוני הסיוע -לטענת הדוח ולא מן הממשלה והם אומרים שהדבר הזה אושר על ידי זרוע סהר.
רחל גרשוני: מספר הקרבנות מגבול סיני, שזוהו כקרבנות, שהו תקופת ארוכות בסהרונים לטענת הדוח, אחרי שזוהו כקרבנות.
רחל גרשוני: היעדר נהלים יעילים לזיהוי קרבנות סחר לעבדות מבין אלה שנכנסו דרך גבול סיני.
רחל גרשוני: נטען בדוח שארגון לא ממשלתי טוען שישראל עצרה והרחיקה קרבנות סחר לעבדות ללא תיעוד, קרבנות שלא זוהו ככאלה.
רחל גרשוני: נאמר שמשרד הפנים לא ביצע בחינה מספקת של מעסיקים אלא העביר עובדים זרים שעברו התעללות והוצאו ממעסיקיהם למעסיקים חדשים.
רחל גרשוני: נאמר שגורמים ממשלתיים ציינו שהועלו טענות נגד שוטרים מסויימים בגין התעללות וניצול עובדים זרים.
רחל גרשוני: נאמר שארגונים בלתי ממשלתיים ובינלאומיים מבקרים את הנסיונות של ישראל לזהות ולהגן על קרבנות שנכנסים דרך גבול סיני.
רחל גרשוני: נאמר שארגונים לא ממשלתיים ובינלאומיים מבקרים את מדיניות החזרה החמה.
רחל גרשוני: נאמר שלטענת ארגונים לא ממשלתיים ובינלאומיים מספר פקידי הגירה לחצו על קרבנות סחר אשר לאומיותם שנויה במחלוקת שלא לטעון שהם נתיני סודן או אריתריאה.
רחל גרשוני: נאמר שמהגרי עבודה שנכנסו דרך גבול סיני וזוהו כקרבנות סחר לא קיבלו אשרות ב'1 כמקובל אצל קרבנות סחר בבני אדם.
רחל גרשוני: בתחום המניעה, צוין הענין שעובדים זרים לא יכולים לעבור בחופשיות בין תחומים ושארגונים לא ממשלתיים העלו חששות לגבי תיקונים לחוק הכניסה לישראל, לפיהם חופש התנועה של עובדים זרים בין ענפים ובין מעסיקים באיזורים שונים יוגבל.
רחל גרשוני: עד כאן.
רחל גרשוני: אשר לתגובה שלנו, דוח מחלקת המדינה של ארצות הברית תמיד, מאז תחילתו, שימש לנו ככלי עבודה.
רחל גרשוני: הוא חשוב, הוא נותן לנו הזדמנות להעריך את העבודה שלנו, הן לחיוב והן לשלילה ואנחנו תמיד ראינו בארצות הברית שותפה נאמנה למאבק נגד העבדות המודרנית.
רחל גרשוני: כבכל שנה, אנחנו נכנס צוות בינמשרדי ואנחנו נדון בכל נקודה שמופיעה פה, כמו בכל שנה אנחנו נהיה בקשר ישיר עם נציגי ארצות הברית כדי לדון בדוח הזה.
רחל גרשוני: מה שאני אגיד פה הוא לא תחליף לאף אחד מן המהלכים האלה, אנחנו נקיים את המהלכים האלה באמונה.
רחל גרשוני: המסר היוצא מן הדוח הזה הוא שנותרה עבודה לעשות, במיוחד במישור של הסחר לעבדות.
רחל גרשוני: אני יכולה להגיד שאני מסכימה עם זה שנותרה עבודה לעשות אבל, אני גם יכולה להגיד -וכל אדם שיושב מסביב לשולחן הזה מסכים- שנעשתה המון עבודה.
רחל גרשוני: נעשתה המון עבודה ואני רוצה לציין רק את הדברים הכי בולטים שאני מצטערת שחסרים על פי הדוח הזה.
רחל גרשוני: השאר יגידו משרדי הממשלה כפי שיבינו.
רחל גרשוני: חוזרת על מה שאמרה יושבת ראש הועדה, אצלנו בישראל יש מה שאני קוראת 'השילוש הקדוש'; זכויות שמקבלים קרבנות סחר בבני אדם והן: מקלט, סיוע משפטי ואשרות.
רחל גרשוני: וזאת כשאף אחד מן ההסדרים האלה אינו תלוי בשיתוף פעולה עם המשטרה או רשויות אכיפת החוק.
רחל גרשוני: הדברים האלה צריכים לשמש בעיניי, לעולם כולו, כ- best practices, יש לנו פה בסט פרקטיסיס, סיוע משפטי שהוא רחב, הוא לא תלוי במבחן כלכלי, סיגלית תפרט, סיוע שהוא חובק עולם, מקלטים שאני לא ראיתי כמותם באף אחד מן הסיורים שעשיתי, בכל ארצות אירופה כולל בלגיה ומפגש עם פטי סורנס שהיא ה"אמא" של המקלט שלנו.
רחל גרשוני: נפגשתי אתה כמה וכמה פעמים ואני חייבת לומר שהבת עולה על האם מבחינות מסוימות, גם לטווח הארוך שהיא נותנת בעוד שהמקלט בבלגיה לא נותן יותר מששה חודשים ובנוסף, שהיא לא תלויה בשיתוף פעולה עם רשויות אכיפת החוק.
רחל גרשוני: המקלט בבלגיה כן תלוי בזה אז אלה דברים שזועקים להיכלל בתוך בסט פרקטיסיס ולו דעתי היתה נשמעת, צריך להיות חלק בדוח על בסט פרקטיסיס ובעבר היה לי רושם שהוא נמצא אבל לא מצאתי אותו הפעם והם צריכים להיכלל בתור בסט פרקטיסיס.
רחל גרשוני: דבר שני, לגבי הטיעון של המאבק בסחר בזנות, אנחנו אמנם זוכים לשבחים אבל אם אני הייתי קורא תמים של הדוח הזה לא הייתי מבינה שהיתה פה הצלחה עצומה כי עדיין מופיעים הקרבנות מברית המועצות לשעבר, הקרבנות מסיני והקורא התמים, כפי שאני מגדריה את זה בפני הסטודנטים והמתמחים שלי, הקורא התמים לא מבין מזה שאנחנו עברנו ממצב של שלושת אלפים נשים לשנה למצב שאפשר לספור קרבנות על האצבעות של שתי ידים.
רחל גרשוני: את זה אני לא רואה וזה מטריד.
רחל גרשוני: אשר לקרבנות שמגיעים דרך גבול סיני, מה שאני מוצאת פה הם ליקויים, מה שאני לא מוצאת פה הוא הענין שהמדינה נערכה לדפוס חדש, נתנה מקלט וסיוע משפטי לאותם קרבנות שזוהו, זה לא דבר של מה בכך, וזאת כי האנשים האלה נפלו קרבן מחוץ לגבולותינו, העבריינים הם מצרים, הקרבנות אינם ישראלים, הקשר היחיד בין מדינת ישראל לקרבנות הוא שהם נכנסו לגבולות שלנו, אני רואה סימן ראוי לשבח שמדינה נרתמה לדפוס החדש הזה ונתנה מקלט וסיוע משפטי.
רחל גרשוני: אשר לאשרות העבודה, אני מוכרחה לומר שאנחנו בודקים את הענין הזה אבל אין תמימות דעים -אפילו לא במישור הבינלאומי בענין הזה ואנחנו נבדוק.
רחל גרשוני: אני מצטערת מאד שהדברים החיוביים שנעשים לא זכו להתייחסות בדוח.
רחל גרשוני: אני מתעכבת על זה כי למען האמת כשלא נותנים את ההיבט החיובי, קשה לדרבן אנשים לפעול.
רחל גרשוני: מסביב לשולחן יושבים אנשים שפעלו בנדון, שהם לא מקבלים את המשוב החיובי, זה פוגע.
רחל גרשוני: לגבי ההתיחסות לזיהוי קרבנות סחר לעבדות, בודאי שאפשר לחזק את הזיהוי, זה דבר שבכל מדינות העולם צריך לחזק אבל, אני לא ראיתי את ההתיחסות שהייתי רוצה לראות, התיחסות למאמצים הכבירים שנעשו פה ושבאו לביטוי בסדנאות, בסיורים שאני עורכת עם יחידת "עוז", כל חודש, במערך הכשרות רחב היקף וראש רשות ההגירה הראה שכל גוף ברשות ההגירה מקבל הכשרות, עשרות הכשרות, אני בדיוק אתמול ישבתי עם משרד הפנים על עשרות ההכשרות שנעשו במשך השנה - - -
קריאה: לא רק רשות ההגירה.
רחל גרשוני: לא רק.
רחל גרשוני: גם המשטרה, גם הפרקליטות אבל במיוחד אני חייבת לציין את זה כי האמת היא שהרבה מן הזמן שלי ניתן לזה מבחינת בקרי גבול, כל בקר גבול לפי דעתי קיבל הכשרה שזה שבע מאות איש -לפי מה שנמסר לי כאן ברגע זה, וזה דבר שתמיד אפשר לחזק ואני ראשונה שאגיד את זה אבל נעשתה עבודה מאד מאד גדולה ולא מצאנו התיחסות - - -
קריאה: בואי נגיד כך, בשלוש השנים האחרונות יש התקדמות, כל ההתקדמות לא באה לידי ביטוי בדוח, צריך לעצור את הדבר הזה.