GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: אז אנחנו רוצים לשמוע את התייחסותכם לנושא ההיתרים.
מוטי ברקוביץ: הוועדה שנקבעה לצורך הדיון בהיתרים התכנסה, דנה ב-30 תיקים.
מוטי ברקוביץ: מבין ה-30 תיקים בוטל היתר אחד.
מוטי ברקוביץ: 30 תיקים על הטרדה מינית.
אורית זוארץ: מה קרה עם האחרים?
מוטי ברקוביץ: נבדקו 30.
מוטי ברקוביץ: אחד בוטל, שישה לא נמצאו הטרדות.
מוטי ברקוביץ: והשאר הוחזרו להשלמת פרטים, להשלמת חקירה.
23653: תיקים נסגרים ללא ראיות.
23653: איזה ראיה מצפים למצוא בבית של מעסיק כשהעובדת לא שם.
אורית זוארץ: אם תוכל בבקשה להתייחס.
מוטי ברקוביץ: קודם כל אלה שאלות שצריך לשאול את הוועדה שדנה.
מוטי ברקוביץ: לא הבנתי את הנתונים.
מוטי ברקוביץ: בכל מקרה, ראיות זה יכול להיות שתצהיר חסר, יכול להיות שהחזירו את זה להשלמת תצהיר מהמעסיק, יכול להיות שהחזירו להשלמת תצהיר מאיזשהו גורם שהיה מעורב שם או מעובד אחר שהיה מעורב שם.
אורית זוארץ: אז אנחנו מבקשים ביחד עם הנושאים האחרים שביקשנו, שתעבירו לוועדה דו"ח עם נימוקים והם הסברים לא רק מספר תיקים.
אורית זוארץ: אנחנו גם מבקשים מכם להעביר אלינו נתונים למה התיק הזה נסגר, למה הוא לא טופל בהמשך.
אורית זוארץ: מה זה אומר "השלמת נתונים".
אורית זוארץ: אנחנו מדברים פה על שנה וארבעה חודשים.
אורית זוארץ: ואיפה משטרת ישראל בסיפור הזה?
אורנה נחמני-ארזי: אנחנו נחלק את הזמן שלנו מכיוון שיש לנו זמן קצר, אני אעביר את זה לחבריי.
אורנה נחמני-ארזי: רק באופן כללי.
אורנה נחמני-ארזי: אני ראש מדור נפגעי עבירות.
אורנה נחמני-ארזי: ואנחנו מטפלים גם בנושא של עבירות מין ככלל, עבירות מין שמבוצעות.
אורנה נחמני-ארזי: אל"ף, לגבי הנתונים.
אורנה נחמני-ארזי: אנחנו צריכים להבדיל בין העבירות של הטרדה מינית ועבירות מין אחרות, שמופיעות בנתונים שהוציאה מחלקת המחקר שלכם.
אורית זוארץ: זה מבוסס על הנתונים שלכם.
אורנה נחמני-ארזי: נכון, אבל אני רוצה לציין שבנתונים שלנו המקרים שמצוינים כאן, זה לאו דווקא המעסיקים שהם אלה התוקפים מינית.
אורנה נחמני-ארזי: הנתון הוא על-פי התלונות עצמן, שהתלונות הן של עובדים זרים.
אורנה נחמני-ארזי: אני רוצה להגיד שהשנה באופן כללי לגבי הטרדה מינית, יש עלייה במספר התלונות של 26 אחוזים, שזה לא מופיע בנתונים, זה נתון יפה מבחינתנו.
אורנה נחמני-ארזי: אמנם עדיין יש את הדיווח, אנחנו שומעים את זה כאן בוועדה וזה נכון, יש את הדיווח באופן כללי באוכלוסייה בנושא של הטרדה מינית.
אורנה נחמני-ארזי: לגבי מקרי האונס.
אורנה נחמני-ארזי: מקרי האונס בוודאי שמטופלים, ברגע שהם מגיעים למשטרה – זו עבירה חמורה, היא מטופלת בכל האמצעים.
אורנה נחמני-ארזי: תכף תשמעו איך.
אורנה נחמני-ארזי: באשר לשאר המשטרה, חוץ מיחידת סער שמטפלת בנושא של סחר בבני-אדם וגם אולי בדרך על עבירות אונס שמבוצעות כלפי עובדות או עובדים זרים.
אורנה נחמני-ארזי: בכלל, המשטרה יש לנו מערך של כ-200 חוקרים שמטפלים גם בנושא של אלימות בין בני-זוג עבירות מין והם מוכשרים ספציפית לטיפול בעבירות מין.
אורנה נחמני-ארזי: וגם אנשים עם מוגבלויות.
אורנה נחמני-ארזי: זה מערך ייחודי לנושא הזה.
אורית זוארץ: בשפות?
אורנה נחמני-ארזי: חלק בשפות, חלק לא.
אורנה נחמני-ארזי: יש לנו את הקושי לגייס חוקרים בשפות.
אורנה נחמני-ארזי: יחד עם זאת, אנחנו נעזרים במתורגמנים ומשתדלים להיעזר במתורגמנים בצורה מסודרת דרך מי שאנחנו עובדים אתו במשטרה.
אורנה נחמני-ארזי: כל נפגע עבירה כזה שמגיע לתחנה משטרה, יש לו זכויות של נפגע עבירה, והזכותונים האלה נמצאים בחמש שפות.
אורנה נחמני-ארזי: ושם ניתן לראות איזה זכויות יש לנפגע עבירה, כולל טלפונים של ארגוני סיוע שונים שנמצאים גם כן ביחידות המשטרה.
אורנה נחמני-ארזי: אני מעבירה את רשות השידור למי שמטפל ספציפית בתלונות של עובדים זרים.
ליאור שליו: לעניין עבירות מין, ואני אמשיך עם מה שחברתי אמרה, עבירות מין זה עבירות שמטופלות במשטרה, הן עבירות שהן בסמכות פרקליטות.
ליאור שליו: זאת אומרת, המשטרה, ברגע שהיא מדווחת על עבירת מין – היא מחויבת לחקור ומחויבות למצות את החקירה בעבירות הללו.
ליאור שליו: היחס למתלוננת הוא ככל מתלוננת של נפגעות תקיפה מינית.
ליאור שליו: זו חוקרת שתטפל בה, זה ליווי צמוד, זו הפניה לגורמי הסיוע, זו חקירה, עדות, תלונה בשפה של העובדת.
ליאור שליו: שוב, עד כמה שאפשר, ואנחנו יודעים שיש לנו בעיה עם מתורגמנים לא רק במשטרה, אבל המצב האופטימלי בשפה של אותה קורבן.
ליאור שליו: ליווי צמוד של הקורבן בכל הליכי החקירה ולאחר מכן המשפט.
ליאור שליו: ציינה חברתי, את הזכותונים והמסמכים.
ליאור שליו: אין מצב שתלונה שמגיעה למשטרה והיא לא מטופלת.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לתמר מהפרקליטות.
תמר פרוש: אין לי הרבה מה להוסיף.
תמר פרוש: התיקים החמורים הם אלה שמגיעים אלינו.
תמר פרוש: יש לי קושי להביא נתונים מספריים מכיוון שלא נערך אצלנו רישום לפי מוצא המתלונן.
תמר פרוש: זה דבר שהולך להשתנות.
תמר פרוש: כרגע זה בפיילוט במחוזות מסוימים.
תמר פרוש: כרגע אין לנו את האפשרות הזאת.
תמר פרוש: מהמקרים הספציפיים שעיינתי בהם לקראת הדיון, אני ראיתי שבהחלט במסגרת הטיעונים לעונש, הפרקליטים שמים דגש מיוחד על האלמנט הזה של הניצול.
תמר פרוש: כך למשל העבירו לי גזר-דין מקרה אחד של אונס ומעשים מגונים, של מהגרת עבודה בתחום החקלאות מתאילנד.
תמר פרוש: כשבין היתר נעשה שימוש באיום שהיא תוחזר לתאילנד.
תמר פרוש: זה היה זמן קצר לאחר שהיא הגיעה לישראל.
תמר פרוש: מדובר באדם ללא כל עבר פלילי, יחסית מבוגר, חקלאי.
תמר פרוש: עד אותה עבירה לפי הידוע לנו החקלאי היה אדם נורמטיבי.
תמר פרוש: בית-המשפט גזר עליו עונש של שמונה שנות מאסר עם פיצוי של כמה עשרות אלפי שקלים לעובדת.
תמר פרוש: כשבין היתר בית המשפט קיבל את הטענות של הפרקליטות שחומרה מיוחדת יש בעובדה הזאת שמדובר במהגרת עבודה, שנמצאת לבד בארץ, לא מכירה את השפה.
תמר פרוש: היא מאוד חוששת לחזור למדינת המוצא מבלי שיהיה לה מספיק כסף להחזיר את סכומי העתק שהיא לוותה שם.
אורית זוארץ: רק עוד איזשהו חידוד לגבי הראיות.
אורית זוארץ: האם הראיות שאתם אוספים במקרים של תלונות במשרד הפנים, מגיעות למשטרת ישראל.
אורית זוארץ: האם משטרת ישראל מעורבת באיסוף הראיות.
אורית זוארץ: מדובר פה בעבירות שהן לא עבירות שאפשר להקל עמן ראש.
אורית זוארץ: איזה כלים לכם יש לחקור את המקרים האלה כדי לרדת לשורש הבעיה.
שושנה שטראוס: העבודה של משרד הפנים לא נועדה להחליף את שירותי הרווחה או את משטרת ישראל.
שושנה שטראוס: ההכשרות שאמורות למפקחים לזהות חששות ואת החשדות מגיעים או לעובדת סוציאלית או לפיקוח, הם מעבירים לגורם המוסמך, המשטרה.
אורית זוארץ: מתי זה עובר למשטרה?
שושנה שטראוס: מיידית.
שושנה שטראוס: יש לפעמים שהרשות שלנו מתחילה בחקירה ובמקביל פונה למשטרה והמשטרה משלימה את החקירה.
שושנה שטראוס: אנחנו עובדים בכלים שלובים כי הטיפול שלנו בעיקר בעבירות הללו הוא רק מינהלי והמשטרה בחלק הפלילי.
שושנה שטראוס: טיפול משולב או טיפול לא מאורגן ביחד – יכול לפגוע בחקירות האלה.
שושנה שטראוס: ולכן אנחנו כל הזמן בפאוזה אחד כלפי השני.
אורית זוארץ: חבר הכנסת ניצן הורוביץ, בבקשה.
ניצן הורוביץ: תודה, גברתי יושבת-הראש.
ניצן הורוביץ: קודם כל הדיון הזה חשוב ואני חושב שחשוב לכנסת, אנחנו עושים את זה אבל לעשות את זה יותר.
ניצן הורוביץ: זה מסוג הנושאים שמתנהלים במקומות פרטיים, בזירה פרטית ומטבע הדברים בגלל נסיבות, קשה אחר-כך להוציא את הדברים וקשה לבדוק וקשה לדעת.
ניצן הורוביץ: לכן המסקנה שעולה כאן מכל הדיון, ואני הקשבתי בתשומת לב, היא לגרום לכך שהדברים לא יגיעו למעורבות של משטרה ופרקליטות וכתבי אישום וחקירות, אלא לפני זה לעמוד על הדברים ברמה וזו המסקנה הפרועה שעולה כאן מהטענות של כל הצדדים, רמת שירותי הרווחה.
ניצן הורוביץ: בין אם מדובר בתלונות של נכים על יחס בלתי הולם של העובד הזר כלפיהם; בין אם מדובר בתלונות של עובדות זרות על הצקות והטרדות מיניות; בין אם מדובר ביחסים בעייתיים, לא רק נכים, מדובר על אחרים, למשל קשישים, לפעמים לא תמיד במצב טוב מכל מיני בחינות.
ניצן הורוביץ: ויש כאן לא מעט בעיות.
ניצן הורוביץ: אם אנחנו נחכה שהדברים יגיעו למשטרה או לרמה של הגשת כתבי-אישום ובתי-משפט, באמת נפספס כאן את כל העניין.
ניצן הורוביץ: זה צריך להיעשות הרבה קודם.
ניצן הורוביץ: ואמרה כאן אחת המשתתפות וגם שמעתי את זה מדברי אחרות, שעובדת סוציאלית או שירותי הרווחה, אם היה קצת יותר פיקוח – היו מגיעות לביקורים יותר סדירים – היו שואלות הן את העובד והן את המעסיק, את בני המשפחה, שומרות קצת, יושבות.
ניצן הורוביץ: הרי צריך להבין.
ניצן הורוביץ: מדובר באוכלוסיות הן של העובדים הזרים והן לפעמים של המעסיקים, שלא תמיד קל להם להיחשף, לא תמיד קל להם לספר, לא תמיד הם יכולים, לא תמיד יש להם אפשרות, לא תמיד הם בקו הבריאות או בקו השפיות.
ניצן הורוביץ: ולכן נדרשת כאן מעורבת מיוחדת.
ניצן הורוביץ: עכשיו אנחנו מקיימים את הדיון הזה סביב הציר, יש כאן משטרה, פרקליטות, משרד המשפטים.
ניצן הורוביץ: אבל הרי זה לא הפתרון.
ניצן הורוביץ: זה הפתרון במקרים קיצוניים, במקרים שבאמת כבר העבירה יוצאת ויש תלונה, אבל ברוב המקרים אפילו אין תלונה.
ניצן הורוביץ: לא מגישים תלונה.
ניצן הורוביץ: אתם מדברים פה על עלייה במספר התלונות.
ניצן הורוביץ: אבל זה לא משקף הרי את כל הבעיה מכל כיוון שהוא.
ניצן הורוביץ: עכשיו אני יודע שהסיפור של עובדי רווחה שאמורים לבקר, אנחנו נתקלים בו כמעט בכל ועדות הכנסת.
ניצן הורוביץ: אם זה ילדים בסיכון; אם זה בקשישים; אם זה במשפחות בעייתיות.
ניצן הורוביץ: בכל מיני סיפורים.
ניצן הורוביץ: אבל בעניין הזה זה במיוחד נכון.
ניצן הורוביץ: היות ויש כאן אוכלוסייה שהיא לא ישראלית, לפעמים לא יודעת עברית אפילו ולא מודעת בכלל איך ובכלל מתמודדים.
ניצן הורוביץ: יש כאן אוכלוסייה של נכים או אנשים סיעודיים שאפילו לא יכולים לצאת מהבית.
ניצן הורוביץ: לא כל שכן להתמודד עם רשויות מהסוג הזה.
ניצן הורוביץ: הדבר החיוני ואני חושב שצריכה לצאת קריאה מהוועדה, ששירותי הרווחה, אם במסגרת משרד הרווחה או הרשויות המקומיות, חייבות להקצות לזה את המשאבים ולשלוח את הנציגים לראות בעין מה קורה בדירות, מה קורה עם העובד, מה קורה עם המעביד, מה קורה עם הקשיש, עם הנכה.
ניצן הורוביץ: חייבים לתת לזה מענה.
ניצן הורוביץ: אנחנו שומעים כל-כך הרבה סיפורים כאלה כאן, אני גם חבר בוועדה לעובדים זרים וכו', וזה פעם אחר פעם עולה העניין הזה.
ניצן הורוביץ: ואם אנחנו נחכה שהמשטרה תטפל בזה או שזה יגיע למקרים שבהם המשטרה צריכה להתערב והפרקליטות נדרשת להגיש כתב אישום – אז באמת אני חושב שנפספס את כל העניין.
אורית זוארץ: תודה רבה, ניצן, על דבריך.
אורית זוארץ: אין ספק שיש כאן ציר מאוד רחב של תחומי פעילות שמשרדי הממשלה אמונים עליהם, ביניהם משרד הרווחה.
אורית זוארץ: ואנחנו לא יכולים להתעלם מהעבודה של משטרת ישראל בנושא הזה.
ניצן הורוביץ: משטרה זה רק תלונה.
אורית זוארץ: חשוב לחדד שיש כאן קבוצה שלמה של אוכלוסייה שבעצם לא מגיעים אליה והם לא נמצאים בתוך הספקטרום של הרווחה.
אורית זוארץ: לא מטפלים בתחום הסיעוד ולא מטפלים בקשישים אל העובדים בתחום החקלאות למשל, עובדים בתחום הבנין או עובדים ועובדות בתחום המזון.
אורית זוארץ: יש כאן מהגרי עבודה שמגיעים לא רק לתחום הסיעוד.
אורית זוארץ: דווקא בתחום הסיעוד אנחנו חייבים לברך על השינוי ועל הפיקוח וגם על הסיוע לאוכלוסייה שנזקקת לסיוע וגם על העובדים, שם הפיקוח הוא הרבה יותר הדוק.
ניצן הורוביץ: בחקלאות המצב שונה כי המעסיק הוא לא אדם נזקק או סיעודי.
ניצן הורוביץ: מדובר במשקים.
ניצן הורוביץ: בדרך כלל בחקלאות של זה לא עובד בודד עובד זר, זו קבוצה של עובדים זרים.
ניצן הורוביץ: בחקלאות אני לא אומר שיש בעיה אבל בתחוח הזה של סיעוד, כשמדובר בעובד זר מול קשיש או נכה אחד, בתוך דירות כשבאמת הכל נעשה בצנעת הפרט מה שנקרא, שמה הבעיה היא הקשה ביותר משני הצדדים.
שמחה בניטה: סוף סוף מישהו אומר כאן דברים אמיתיים ונכונים.
שמחה בניטה: הוא את האמת של שני הצדדים.
שמחה בניטה: זה האיזון.
שמחה בניטה: ולא רק מייצגים כל הזמן רק איזה אומללים.
משה אביטל: שוב פעם, גם הדברים שאני אעלה פה עכשיו זה לא דברים שהם מייצגים, זו לא תמונה מייצגת, זה ממצאים שעולים לנו מתוך תיקי החקירה שמתייחסים לאותם מעסיקים.
משה אביטל: כלומר, כבר מראש שלא ייקחו שום תמונה לא נכונה.
משה אביטל: במהלך 2010 אנחנו טיפלנו בשלוש פרשיות שעסקו בחשד לביצוע עבירות מין כנגד מהגרות עבודה.
משה אביטל: לפני שאני אדבר על הממצאים, אני רק רוצה להגיד שיש שיתוף פעולה בינינו לבין משרד הפנים, רננה, שיתוף פעולה בלתי רגיל שלפי דעתי ניכר שהעבודה שהיא עושה היא עבודה בלתי רגילה ובתור שליחות.
משה אביטל: ואני מאמין שבמהלך הדרך אפילו התוצאות תהיינה יותר טובות.
משה אביטל: כמה תובנות עלו מתיקי החקירה שאנחנו טיפלנו בהן.
משה אביטל: המרכזית שביניהן היא התלות שיש לאותן מהגרות עבודה שמגיעות פה לארץ.
משה אביטל: אני מדבר עכשיו דברים מתוך חקירות של אותם מקרים שטיפלנו בהם.
משה אביטל: מהגרות העבודה החדשות שמגיעות פה לארץ, לעתים הדבר הזה מנוצל על-ידי המעסיק.
משה אביטל: לדוגמה, יש לנו תיק חקירה שאנחנו טיפלנו בו, שבו מהגרת עבודה ממולדובה נחתה בארץ ועוד בדרך משדה התעופה לביתו של המעסיק, הוא כבר הסביר למעסיק שדרישות העבודה הייחודיות שלה זה לתת שירותי מין לבן הנכה הסיעודי.
משה אביטל: אני אומר עוד הפעם, זה ניצול פרופר של אותו מעסיק כלפי העובדת שלו.
ניצן הורוביץ: מי הגיש את התלונה במקרה הזה?
משה אביטל: המקרה הזה זו תלונה שהגיעה מ"קו לעובד".
משה אביטל: מקרים אחרים זה או דרך בית-דין למשמורת או בהגעה ישירות אלינו.
משה אביטל: אבל שוב, אלה מקרים מאוד בודדים.
משה אביטל: מהגרות העבודה מגיעות לפה עם בעלות חוב כספי בארצות המקור, ואי החזרת הכספים מסכנת בצורה כזאת או אחרת את המשפחות שלהן.
משה אביטל: אלה דברים שהן מספרות.
משה אביטל: יש גם הבנה מוטעית וזה עלה פה כמה פעמים, שלמהגרות העבודה בהנחת היסוד של המעסיק, יש לו איזושהי בלעדיות או שהוא שולט בצורה בלעדית על האשרה של אותה עובדת להישאר או להישאר בתוקף.
משה אביטל: והדבר הזה במקרים שלנו לפחות, הוזכרו בעדויות שלהן שזה היה איום שריחף מעל ראשן ואפשר לאותם מעסיקים, לממש גחמות שלהם.
משה אביטל: במקרים שלנו אלה עבירות מין.
משה אביטל: ההסכמה הזאת של אותה עובדת בסוף לספק שירותי מין, היא בעייתית.
משה אביטל: כי בהתחלה היא נוצרת מתוך איזשהו אילוץ ולחץ, ובמהלך הדרך הדבר הזה מיטשטש וזה נעשה ברוטינה.
משה אביטל: אני אומר כל הדברים האלה הם חריגים כי בענף הסיעוד, בבנין ובחקלאות צריכים להימנע מהמקרים האלה, כי אם יש עובד סוציאלי שהוא מלווה מאוד צמוד גם את המטפל וגם את הסיעודי.
משה אביטל: וליווי ונכון בתהליך הראשוני של המטפלת, היה מונע את האירועים האלה.
משה אביטל: דבר נוסף זה בעיות שפה.
משה אביטל: מדברות על כך העובדות סוציאליות במקרים האלה, שגם כשהגיעו העובדות הסוציאליות, הן לא דיברו אתן בשפה שלהן.
משה אביטל: בכל התיקים הללו, אני אומר לצערי הרב, מלבד המעסיקים שביצעו את העבירות המין, פתחנו גם תיקים כנגד חברות כח האדם, כי חברות כח האדם לא רק שידעו על המקרים, היו גם כאלה שהיו שותפות.
משה אביטל: והיה לנו תיק שבעלת חברת כח-אדם שגם סיפקה למעסיק עובדת זרה שהיא ידעה שהדרישות של המעסיק מתן שירותי מין לאותו סיעודי.
אורית זוארץ: מה נעשה עם ההיתר שלה במקרה הזה?
משה אביטל: התיק הזה נמצא כרגע בפרקליטות.
23653: היא עדיין מעסיקה.
אורית זוארץ: היא ממשיכה להעסיק בעצם.
משה אביטל: אני לא יודע אם היא עדיין ממשיכה.
משה אביטל: אני יודע שהתיק הזה הועבר לפרקליטות.
אורית זוארץ: זה סרסרות.
משה אביטל: במקרים האלו זיהינו, ואני אומר עוד הפעם, זה לא דווקא מייצג אבל כמו שאנחנו זיהינו אותם משתי בעיות.
משה אביטל: אחת, אנחנו זיהינו איזשהו ניגוד עניינים מובנה, לפחות לאותן עובדות סוציאליות שעבדו תחת המעטפת של אותן חברות כח-האדם.
משה אביטל: פעם אחת בתפקידן לשמור על החברה שלהן.
משה אביטל: זה אומר שהן מחויבות למקום העבודה שלהן ולשמור על אותו סיעודי שנותן הרבה מאוד כסף לחברה.
משה אביטל: ופעם נוספת, הן צריכות לתת מענה ולשמור על הזכויות של אותן עובדות זרות.
משה אביטל: אז זה איזושהי קושי שזיהינו במקרים האלה.
משה אביטל: והדבר הנוסף שכבר הזכרתם, יש לקונה נוספת בחוק, אין חובת דיווח על אותם עובדים סוציאליים לדווח על עבירות שמבוצעות על-ידי בגירים באופן כללי ועל-ידי סיעודיים בכלל.
משה אביטל: וזה משהו שצריך לתת איזשהו מענה בוועדה הזאת.
משה אביטל: זה יכול למנוע את המקרים האלו בעתיד.
רחל גרשוני: יש חובת דיווח.
משה אביטל: על עבירות שבוצעו כנגד העובדות הזרות הן לא חסרות יש"ע, ולכן אין להן חובת דיווח.
אורית זוארץ: אני בהחלט מודה על ההערה הזו.
אורית זוארץ: אנחנו נבדוק את הנושא הזה.
שושנה שטראוס: רק רציתי להעלות דבר קצר, שאולי באמת פה בוועדה נדון בשאלה שנשקלת אצלנו, האם בענף החקלאות לאסור על הבאת עובדות זרות ולהביא רק עובדים זרים, מאחר שאולי משק חקלאי בודד אולי אנחנו פשוט מזמינים שלא לצורך בעיות מהסוג הזה.
אורית זוארץ: זה יכול להיות פתרון שיעזור לנו אולי להגן על מהגרות עבודה.
אורית זוארץ: אבל שוב, זה עדיין לא פוטר את המדינה מלפקח ולדאוג שמהגרי העבודה שמגיעים הנה על-ידי המדינה, יקבלו את ההגנה שמגיעה להם.
אורית זוארץ: ולכן אני אומרת, אני לא יודעת אם זה הפתרון שאנחנו צריכים לשאוף אליו ולא הפתרון שמדינת ישראל מביאה מאות ואלפי מהגרי עבודה בישראל, ובעצם הם נמצאים כרגע בתוך מדינת ישראל מבלי, כפי שעלה כאן בדיון, שזכויותיהם מובהרות להם בצורה מפורשת, בשפתם, והם חתמו על זה שהם הבינו בדיוק לאן הם נוסעים ומה תנאי ההעסקה שלהם.
אורית זוארץ: מבלי שהחוזה שלהם נבדק.
אורית זוארץ: ואנחנו הופכים להיות סוחרים בבני-אדם בחסות המדינה.
אורית זוארץ: אין לי דבר קשה יותר מזה לומר.
אורית זוארץ: כי אם המדינה מאפשרת להבאת מהגרי עבודה שהם מוחתמים שם בחוזה שהם צריכים את הכסף, זה לנצל חסרי יש"ע ברמה הגלובלית.
אורית זוארץ: ולהביא אותן למדינת ישראל שהם חותמות שם על כך שהן מספקות שירותי מין, ויכול מאוד להיות שזה מקובל במדינתם, אבל פה הן מוחתמות.
אורית זוארץ: ואנחנו כמדינה לא מפקחים על כך והשגרירויות ובקונסוליות שלנו, ויש מהגרות עבודה שלא מגיעות לקונסוליה או שגרירות לדעתי בסרי-לנקה, שיחת טלפון או וידיאו-קונפרנס, שהיא מגיעה לארץ מבלי שהיא ראתה שום גורם פורמלי שבדק את הכשירות שלה לעבוד כאן, את היכולת שלה והבהיר לה את תנאי.
אורית זוארץ: זה סחר בבני-אדם בחסות המדינה.
אורית זוארץ: אין מילה אחרת לתאר את המציאות הזאת.
אורית זוארץ: ואחר-כך להגיע לארץ ולהגיע למשקים חקלאיים ולבנין ולמסעדות, כשהן נמצאות שם חסרות יש"ע.
אורית זוארץ: שוב אני אומרת, הציר הזה של באמת מהגרות עבודה שעובדות בתחום הסיעוד ובתחום העבודה עם חסרי יש"ע וקשישים, יחסית הוא התחיל לעלות על ציר של ארגון.
אורית זוארץ: יש כאן ציר שלם שהוא לא מאורגן.
אורית זוארץ: הפתרון הוא לקחת אחריות על מה שקורה כאן, שמשרד החוץ ייקח אחריות, שהתמ"ת ייקח אחריות, שמשרד הפנים ייקח אחריות.
אורית זוארץ: כל אחד בציר הזה עד שהן מגיעות הנה.
אורית זוארץ: בעיניי, הן באות לכאן עם רשימה של עבירות עד שמגיעות לעבוד בישראל.
23653: יש מקרים והגיעו אלינו מקרים של עובדות שהותקפו מינית ונפגעו מינית, ללא קשר למעסיקיהם, גם על-ידי חברי הקהילה, על-ידי מתווכים הודים, סרי-לנקים.
אורית זוארץ: אני רק אומרת שיש כאן ציר שלם שיכול למנוע את כל התופעות האלה.
אורית זוארץ: מדברים כאן על שורה ארוכה של מדינת ישראל שמביאה אותם לכאן, צריכה לקחת אחריות ולהסביר להם בדיוק מה הזכויות שלהם.
אורית זוארץ: גם כן כנגד חברים מתוך הקהילות שלהם וגם כנגד מעסיקים או בני משפחה או מעגלים נוספים.
אורית זוארץ: והחובה שלנו להגן על כולם.
אורית זוארץ: אנחנו נשמח לקבל את החומרים שביקשנו לוועדה.
אורית זוארץ: תתקיים ישיבת מעקב בעוד מספר חודשים ונבקש דיווח מהגורמים.
אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את הדיון, ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים.
אורית זוארץ: על הפרק היום דו"ח הצוות הבין משרדי לבחינת הפעולות, בהתאם לשינויים בדפוסי הסחר בבני אדם למטרות זנות ועבירות נלוות.
אורית זוארץ: נמצא אתנו מר אליעזר רוזנבאום, המשנה למנכ"ל.
אורית זוארץ: הוא יציג את הדו"ח, הוא עמד בראש הצוות.
אורית זוארץ: בצוות השתתפו נציגי משרדי הממשלה.
אורית זוארץ: אני מברכת על עבודת הצוות ועל הפקת הדו"ח, והדיון היום יתמקד בסוגיה הזאת.
אורית זוארץ: נמצאים איתנו תלמידים ממקיף ג' אשדוד, ברוכים הבאים לדיון בוועדה.
אורית זוארץ: אני מקווה מאד שתמצאו בדיון עניין, שתוכלו להמשיך ולהרחיב במסגרת הבית ספרית.
אורית זוארץ: בדיון הקודם הציגה נציגת משרד החינוך פעולות שמתקיימות במסגרת בתי הספר התיכוניים, ומבחינתנו הרחבת התודעה של האזרחים והאזרחיות, צעירים ככל שיהיו, לסוגיות הסחר בבני אדם בכלל, וסחר בנשים בפרט - היא חשובה מאד.
אורית זוארץ: אז בבקשה, מר אליעזר רוזנבאום.
אליעזר רוזנבאום: בפתח דבריי אני מבקש להודות לחבריי לצוות, כפי שיושבת ראש הוועדה ציינה, זה צוות בין משרדי שהיו שותפים בו הנציגים גם של משרד הרווחה, גם משרד המשפטים, גם משרד החינוך, גם משרד ראש הממשלה, גם , הפרקליטות, וכמובן העמותות שעוסקות ומסייעות לנפגעות, נציגי ארגונים לא ממשלתיים שזימנו אותם לישיבות, כולנו חברים קבועים אבל זימנו אותם לישיבות וקיימנו מספר יחסית רב של ישיבות, בין אם זה ישיבה מלאה ובין אם זה מפגשים חלקיים.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו לא חסכנו במפגשים, והכל כדי לעשות את העבודה בצורה הטובה ביותר, לשיפוטנו, לעניות דעתנו בצורה המקצועית.
אליעזר רוזנבאום: ובאמת, לאסוף את כל הנתונים ולהגיע למסקנות ולהמלצות שאני אציג אותן במהלך דבריי.
אליעזר רוזנבאום: אני באמת רוצה להודות לכולם על שיתוף הפעולה, על הרצון, על הנכונות, על ההתעקשות.
אליעזר רוזנבאום: והיו מחלוקות, חלק מהמחלוקות ישבנו, חלק מהמחלוקות לא ישבנו, ואני חושב שהמחלוקות זה חלק מתהליך בריא, ולא צריך לחשוש מזה, ואת אותן מחלוקות שלא פתרנו נצטרך להמשיך לטפל בהן במסגרת ההמלצות, כפי שיבוא לידי ביטוי בהמשך דבריי.
אליעזר רוזנבאום: ולכן תודה לכל מי שעסק במלאכה, וכל מי שלמפרע יעסוק בהמשך.
אליעזר רוזנבאום: למעשה, הדו"ח מתייחס לשני נושאים.
אליעזר רוזנבאום: בהתחלה אומר, למעשה וועדת המנכ"לים הקבועה בראשותו של מנכ"ל משרד המשפטים, לעניין המאבק בסחר בבני אדם, היא החליטה למנות את הצוות, לבחון את הפעולות שיש לנקוט בהתאם לשינויים אפשריים בדפוסי הסחר לזנות, ועבירות נלוות, ולכן חילקנו את העבודה לשני נושאים.
אליעזר רוזנבאום: אחד, בחנו את תופעת הסחר בבני אדם למטרות זנות, והדבר השני זה העבירות הנלוות לזנות, וככה אני גם אציג את הדו"ח.
אליעזר רוזנבאום: קיימת הסכמה רחבה בין כל חברי הצוות והגופים שמדינת ישראל הצליחה לצמצם את היקף הסחר בבני אדם למטרות זנות.
אליעזר רוזנבאום: הדבר נעשה באמצעות פעילות משולבת, אכיפה נחושה ונקיטת צעדים למניעת הסחר והגנה על הקורבנות, עם משטרת ישראל, משרד המשפטים, הפרקליטות ומשרדי ממשלה אחרים.
אליעזר רוזנבאום: הנתונים בהחלט מצביעים על ירידה תלולה במספר הנשים המוברחות למטרות סחר בזנות בכלל ודרך גבול מצרים בפרט.
אליעזר רוזנבאום: להזכירכם שהעסק שם היה טיילת, תנועה חופשית.
אליעזר רוזנבאום: גם הגדר שבימים אלה מוקמת תסייע בהמשך בכל קטע שהוא יושלם.
אליעזר רוזנבאום: ב-2010 לא דווח אף קורבן סחר שנכנסה לתחומי מדינת ישראל.
אליעזר רוזנבאום: להזכירכם שבעבר האומדן היה 3,000 נשים שנסחרו.
אליעזר רוזנבאום: נמצאת כאן נציגת הפרקליטות דליה אברמוף, שכן תגיד לנו על שתי פרשיות או שלוש פרשיות, אחת חסויה ושתיים שכן אפשר לדעת בהן מעט, אז אני אאפשר לה, כשאני אסיים את החלק של הסחר, לפני שאני אעבור לזנות, כפי שהיא עדכנה אותי עכשיו שיש בהחלט שתי פרשיות שנצטרך ללמוד אותן ולראות מה התחדש בהן ולטפל כדי שלא יהיה לנו, שהסכר לא ייפרץ בשנית.
אליעזר רוזנבאום: כמו כן, לא מתקיימת תופעה של הסחר הקשה, שהייתה מאופיינת במכירות פומביות, בקנייה, מכירה וכליאה של נשים שנסחרו.
אליעזר רוזנבאום: ההצלחה היא תוצאה של שיתוף פעולה בין רשויות האכיפה, גופים ממשלתיים, שנושאים באחריות למניעת התופעה, וגופים המופקדים על הגנת הקורבנות.
אליעזר רוזנבאום: הגורמים המרכזיים שפעלו ופועלים וממשיכים לפעול למיגור הסחר בבני אדם – זה משטרת ישראל, הפרקליטות, משרד הפנים, משרד הרווחה והשירותים החברתיים, , משרד המשפטים, משרד החוץ, משרד החינוך, הרשות לקידום מעמד האישה במשרד ראש הממשלה, וכמובן הרשות המחוקקת והארגונים הלא ממשלתיים.
אליעזר רוזנבאום: כמה נתונים שמתייחסים לנושא הסחר – בעבר הייתה תנועה, הייתה כניסה מנמל התעופה בן גוריון שהוא שימש נתיב הברחה במסווה כמובן, למטרות סחר.
אליעזר רוזנבאום: בעבר נשים שנסחרו הגיעו בזהות שאולה.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו אין לנו מידע על הדבר הזה, ואנחנו משטרת ישראל עם ביקורת גבולות, כרגע ביקורות הגבולות עבר למשרד הפנים, לרשות ההגירה והאוכלוסין, והם קיבלו מתחילת השנה את האחריות, ואני בטוח שהם ימשיכו לפעול בנחישות על מנת שלא, נתיב ההברחה הזה לא יתחדש.
אליעזר רוזנבאום: כנ"ל, בנושא דרך נמלי הים.
אליעזר רוזנבאום: אין לנו שום מידע חדש על כניסות, והדבר הנוסף זה – אין לנו מידע על קיומו של סחר פנים למטרות זנות בנשים ישראליות, למרות שארגוני הסיוע סבורים כי ישנן נשים ישראליות הנמצאות במעגל הזנות, בתנאים קשים שניתן לראות אותם כעבדות לצורך מתן שירותי מין.
אליעזר רוזנבאום: בכל מקרה, כל מידע, ולו הקטן ביותר שקטן, והוא מגיע למשטרת ישראל, משטרת ישראל פועלת בנחישות ומטפלת בדבר הזה, וכמובן עושה את הכל להגיע לאותו יעד ולטפל באותם אנשים.
אליעזר רוזנבאום: אבל זה תנאי לדיווח והעברת המידע.
אליעזר רוזנבאום: מידע אנונימי שלא יגיע בצורה מסודרת כפי שהחוק מחייב, כפי שנוהלי המשטרה מחייבים – משטרת ישראל לא יכולה לטפל.
אליעזר רוזנבאום: אין מישהו שמעביר איזה שהוא דיווח כללי, אנונימי, לא מחובר לשום דבר, ולכן אני אומר את זה פה.
אליעזר רוזנבאום: זה גם יעלה בהמשך בהמלצות.
אליעזר רוזנבאום: הדבר הזה חייב להיות מטופל וכל מי שיש לו מידע, אני חושב שזו חובתו להביא את המידע הקונקרטי ולהגיש את התלונה כדת וכדין, על מנת שהמשטרה תטפל בדבר הזה.
אורית זוארץ: ראינו את המקרה שארע לפני שבוע, ששני עבריינים ניצלו תיירת שהגיעה לארץ להתנדב, כלאו אותה בבית מלון, ואילצו אותה לעבוד בזנות.
אורית זוארץ: כלומר, העבריינים לא נעלמים מהשטח, הם פשוט משכללים את דפוסי הפעולה שלהם, את דרכי הפעולה שלהם.
אליעזר רוזנבאום: כן, אני בהחלט מסכים עם יושבת הראש ששיטת הבלון עובד, אתה סוגר וארגוני הפשיעה והעוסקים בפשיעה עוסקים כל הזמן איך לשפר את היכולות שלהם, ואיך לזהות נקודות טורפה על מנת שם להיכנס ולנסות להפעיל את פעילות הזנות ואת הסחר למטרות זנות.
אליעזר רוזנבאום: העברת נשים מישראל לחו"ל לצורך עיסוק בזנות – התגלו מקרים בודדים, ומשטרת ישראל מודעת לדבר הזה, וכמובן שהיא פועלת ועושה את הכל על מנת במידה ואכן יש מקרים, אז לטפל בהם.
אליעזר רוזנבאום: להזכיר, בחודש מרס 2009 נחשפה פרשיה שנקראה 'זרועות התמנון' והיא הביאה למעצר חשודים, וביניהם גם ישראלים שעסקו בעבר בסחר בנשים למטרות זנות לישראל, ובשנים האחרונות בסחר בנשים ממדינה זרה למדינה זרה.
אליעזר רוזנבאום: כלומר, בסחר בנשים בחו"ל.
אליעזר רוזנבאום: אני מציין כאן, זה עלה בעבודה, שארגוני הסיוע ציינו שלדעתם יש מקרים רבים יותר, כולל מקרים של הבאת נשים סיניות למטרות זנות בקרב קהילת העובדים הזרים הסיניים, ויכול להיות שמדובר במקרים רבים יותר.
אליעזר רוזנבאום: אבל עוד הפעם, אני אומר, יכול להיות, אנחנו צריכים נתונים כדי לבסס את הדברים האלה.
אליעזר רוזנבאום: לדעת ארגוני הסיוע נשים פיליפיניות ונשים וגברים ממוצא אפריקאי נמצאים במעגל הזנות.
אליעזר רוזנבאום: אנחנו מכירים את זה דרך המסתננים שנכנסו מגבול מצרים ונמצאים במקומות שונים בארץ, ואם אין להם תעסוקה והם צריכים לכלכל את עצמם, אז הם עוסקים בכל משלוח יד, ולצערי גם בנושאי הזנות, ואנחנו בהחלט המשטרה מודעת לדבר ומטפלת.
אליעזר רוזנבאום: משטרת ישראל הקימה נקודה בתחנה המרכזית הישנה.
אורית זוארץ: חשוב להרחיב מה נעשה במוקדי הפשיעה ובמוקדים שמועדים לפורענות, כי זה עלה בוועדה לא פעם, שדווקא האוכלוסיות האלה שנתפסות כאוכלוסיית מוחלשות, שאין להן זכויות, ואין להן מעמד.
אורית זוארץ: הם אוכלוסייה שקל לנצל אותם ואין להם למי לפנות בעצם.
אורית זוארץ: כלומר, השאלה אם עשיתם איזה שהוא מיפוי גם על מה שקורה באילת למשל?