GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סגן שר החוץ דני איילון: היא נקראת אמנת פלרמו, שאנחנו, כמובן, חתומים עליה ואשררנו אותה, ויש את האמנה לזכויות הילד, שנקרא הפרוטוקול האופציונלי בדבר מכירת ילדים, זנות ילדים ופורנוגרפיית ילדים.
סגן שר החוץ דני איילון: בכל זה נמשיך, כמובן, ליישם את המחויבויות שלנו בהתאם לאמנות האלה שחתמנו עליהן.
סגן שר החוץ דני איילון: אני חושב שיש גם תקדימים עולמיים מבחינת ישראל, שהיא גם מובילה במאבק הזה של סחר בבני אדם.
סגן שר החוץ דני איילון: יש את מקלט מעגן, שאולי כדאי אפילו לבקש מהשגרירות האמריקנית לארח אותם שם בשמחה, בפרויקט של מעגן.
סגן שר החוץ דני איילון: יש גם פרויקטים נוספים, שניזומים עכשיו.
סגן שר החוץ דני איילון: בסך הכל, אני רוצה להגיד, חברת הכנסת זוארץ, שכמובן אנחנו עדיין לא שם, לא הגענו למנוחה ולנחלה, אבל יש התקדמות.
סגן שר החוץ דני איילון: אני חושב שאנחנו יכולים להתברך בהתקדמות הזאת, לא לנוח על זרי הדפנה ולהמשיך לעשות את זה כשהמטרה, כמו שאמרתי, היא למגר את התופעה עד כמה שאפשר ואני מקווה שנזכה בהכרה הזאת מטעם מחלקת המדינה כבר בשנה הקרובה.
אורית זוארץ: את יכולה לרכז שאלות.
אורית זוארץ: את רשומה לדיבור ואני אשמח מאד את תרכזו שאלות ותוך דברייך תוכלי להפנות גם שאלות לסגן השר.
אורית זוארץ: חשוב לנו באמת למצות את הדיון ואת ההתייחסות של כל משרד לחלק שלו בדוח ולאחר מכן נפתח את זה לשאלות.
אורית זוארץ: אני מניחה שסגן השר יוכל להתייחס בהמשך דבריו.
אורית זוארץ: נציגות משרד המשפטים, עורכת דין רחל גרשוני והילה טנא התייחסו בהרחבה גם לדוח וגם לפעולות שננקטות ובהחלט הועלו כאן כמה נקודות שמצביעות על כך שמדינת ישראל מובילה בתחום.
אורית זוארץ: יחד עם זאת, עדיין יש מקום לטפל ולמגר את התופעה האיומה הזאת.
אורית זוארץ: זה לא סוד שהמבחן האמיתי של החברה האנושית הוא ההגנה על זכויות האדם וכל חברה שרוצה להשתייך לחברה המתקדמת ולחברה המערבית, ל-OECD, זה לא לנוח על זרי הדפנה מרגע שהתקבלנו לשם אלא באמת להוכיח שאנחנו ראויים להיות שם.
אורית זוארץ: ראויים להיות שם פירושו באמת לטפל בחוליות הכי חלשות בחברה, כשאנחנו מדברים על סחר פנים של נשים, שלסוגיה הזאת לא ממש ניתן מענה.
אורית זוארץ: הנושא הזה נמצא בבדיקה על ידי המשרד לביטחון פנים ומשרד המשפטים ואולי זה באמת המקום להעביר את רשות הדיבור לנציגת המשרד לביטחון פנים ולשמוע על העבודה שאתם עושים.
אורית זוארץ: אולי בקצרה תתייחסי למסמך שיידון במושב הבא.
אורית זוארץ: המסמך הועבר כבר למשרד המשפטים, נכון, רחל?
אורית זוארץ: המסמך שמסכם את העבודה של הצוות הבין-משרדי הגיע?
עו"ד רחל גרשוני: כן, הוא כמעט מוכן והוא יוגש למנכ"ל משרד המשפטים ב-13 ביולי.
עו"ד רחל גרשוני: נקבעה ישיבה וכשנקבעת ישיבה אין חזק מזה.
אורית זוארץ: בסדר גמור, אני אשמח אם הנציגים יאמרו את דבריהם.
דורית בן-מאיר: אל"ף, אני מברכת את רחל וזה הפתיח שלי כמעט בכל ישיבה.
דורית בן-מאיר: רחל, את מפספסת.
דורית בן-מאיר: אני מברכת את רחל כי היא סקרה בצורה מתודולוגית ומסודרת את העשייה והיא אומרת היכן היינו ולאן אנחנו הולכים, כשתוקן החוק בנושא עבדות ועבודות כפייה, באמת היינו במקום אחר לגמרי.
דורית בן-מאיר: היום, בשלוש-ארבע השנים האחרונות, אני יכולה לומר בצורה חד משמעית שאינה ניתנת לכמה משמעויות, שעשינו רבות.
דורית בן-מאיר: עדיין יש מה לעשות כי אני חושבת שאנחנו מזמן צריכים להיות במקום ראשון כמדינה נאורה, מדינת ישראל, ואני סבורה שאנחנו נהיה בשנה הבאה במקום ראשון, כמעט בטוחה, אבל עדיין יש לנו מה לעשות.
דורית בן-מאיר: כל מה שאני רוצה לומר הוא שבעשייה של נושא האכיפה טיפלנו – זאת לא סטטיסטיקה להגיד כתב אישום כזה או אחר – אבל בעשרות אם לא במאות מקרים שעניינם פגיעה בחירות וכך אני מלמדת לדבר, לא על סחר בעבדות ועל עבודות כפייה, שזה נשמע וואוו.
דורית בן-מאיר: כשהולכים למושבים ולכל מיני מקומות זה לא ללכת למקום ולהוציא אלא יש הרבה עבודה סביב העניין הזה.
דורית בן-מאיר: אגב, אנחנו רואים שעוברת שמועה מאחד לשני ואני קוראת לזה המניעה.
דורית בן-מאיר: הנושא של המניעה בא לידי ביטוי ואם היו המון מושבים שהיו עם מידעים שנכנסים והיינו הולכים ומביאים, פתאום יש מקומות שידענו ושם שקט.
דורית בן-מאיר: זה שקט.
דורית בן-מאיר: סוגיית הקורבנות בנושא עבדות – גם הקורבן למול החשוד.
דורית בן-מאיר: הרבה פעמים החשודים הם בעצמם זקנים, מבוגרים, והתיקים מאד נפיצים.
דורית בן-מאיר: אני לא רוצה לתת דוגמאות כדי לא לגזול זמן, אבל יש תיקים מאד נפיצים וצריך לדעת ללכת ולטפל בסוגיה הזאת.
דורית בן-מאיר: עושים את זה בצורה טובה.
דורית בן-מאיר: שיתוף הפעולה – בעבר, שיתוף הפעולה היה באוויר והיום אני יכולה לומר ששיתוף הפעולה פורה וטוב עם הארגונים.
דורית בן-מאיר: כל הזמן אני מברכת אותם גם על זה שהם מקבלים תלונות ומעבירים אלינו.
דורית בן-מאיר: אני לא מצפה שהם יחקרו במקום משטרת ישראל אלא אני מצפה שהם יעבירו את החומרים והחומרים אכן מגיעים.
דורית בן-מאיר: נושא שהרבה לא מדברים עליו הוא גביית דמי תיווך וזאת סוגיה אחרת.
דורית בן-מאיר: זה פן אחר שאנחנו מטפלים בו למול חברות כוח האדם.
דורית בן-מאיר: רק לפני שבועיים הגשנו בקשה למעצר עד תום ההליכים נגד חברת כוח אדם וגם זה עשה את הרעש – הופס, מגישים כתבי אישום נגד חברות כוח אדם, כשלכאורה זאת עבירה מנהלית וכו'.
דורית בן-מאיר: רוצים לתקוף בכל הסוגיות האלה.
דורית בן-מאיר: עדים – זה נושא חשוב, חברים.
דורית בן-מאיר: עדים שהם מהגרי עבודה בלתי חוקיים, להחזיק אותם במדינה, מי אני, דורית בן-מאיר?
דורית בן-מאיר: אני לא יכולה לתת אישורים.
דורית בן-מאיר: אנחנו כבר הגענו עד שר המשפטים ועברנו את המשוכה שעד יקבל אישור להמשיך לעבוד ולהיות בארץ ולא להסתתר במקום כזה או אחר.
דורית בן-מאיר: יש לנו מעקב מסודר וטיפול נאות.
דורית בן-מאיר: גם כשאני אומרת "נאות" יש עוד מה לעשות, אבל אני סבורה שאנחנו במקום טוב.
דורית בן-מאיר: הרבה פעמים אנחנו מעדיפים להרחיק, זאת אומרת שמצאנו את החשוד, מצאנו את הקורבן ואני אומרת לעצמי: עושים שיעורי בית, חבל על הזמן של בתי המשפט וכו'.
דורית בן-מאיר: לוקחים את החשוד ומרחיקים אותו מהארץ.
דורית בן-מאיר: זה גם סוג של עונש וגם סוג של מניעה.
אורית זוארץ: איזה טיפול החשוד הזה עובר בתווך הזה?
דורית בן-מאיר: יש חשודים שהם גם עובדים זרים.
דורית בן-מאיר: יש הרבה עובדים זרים, מהגרי עבודה, שהם קורבנות והם הפכו להיות חשודים.
דורית בן-מאיר: זה מעגל שלם ואנחנו לוקחים אותם, מרחיקים אותם מהארץ.
דורית בן-מאיר: אני יכולה לומר שאני לא שבעת רצון כי להיות שבעי רצון זה אוי ואבוי, יש לנו עוד המון מה לעשות ונעשה, אבל אני חושבת שעושים עבודה טובה.
דורית בן-מאיר: לעניין הדוח, בהחלט נשב עם רחל ונעביר את ההתייחסות המסודרת שלנו מעבר למה שהתייחסתי כאן.
אורית זוארץ: מהקריאה שלי את הדוח וגם את ההתייחסות של המ.מ.מ.
אורית זוארץ: וגם את התגובות של המשרדים היתה לי תחושה שנוצר איזשהו פער בין המשרד לביטחון פנים למידע שהועבר דרכם, באמצעותכם.
אורית זוארץ: יש כאן ממש התייחסות ספציפית שלך, דורית, לכמה נושאים.
דורית בן-מאיר: באיזה עניין?
אורית זוארץ: אני צריכה לחזור לדוח.
אורית זוארץ: יש שם פער בהעברת המידע.
דורית בן-מאיר: כן, כן.
אורית זוארץ: זאת היתה התחושה שלי והיתה התייחסות שלך לפער הזה.
דורית בן-מאיר: אני אתייחס.
אורית זוארץ: האם אתם מעבירים דוח מפורט למשרד המשפטים?
אורית זוארץ: האם אתם מפרטים בדוח את כל הפעולות שאתם עושים?
אורית זוארץ: אני אומרת שהנושא הזה חשוב כי בעצם הדוח של מחלקת המדינה מתבסס על המדינה שעובר דרך משרד המשפטים, דרך הארגונים ודרך המידע שאתם מעבירים.
אורית זוארץ: אגב, לגבי משרד החוץ, בביקור במש"ב כרמל ובאחד המפגשים שקיימתי מצאתי שנעשית פעילות של הכשרת עובדות סוציאליות במדינות המוצא לטיפול בכל מה שקשור לחזרה בטוחה.
אורית זוארץ: העליתי את זה בפני עורכת הדין גרשוני ואני חושבת שהכנסתם את זה לדוח.
עו"ד רחל גרשוני: תאמיני לי, לא נעדר שום דבר.
אורית זוארץ: השאלה היא באמת האם המשרד לביטחון פנים העביר מידע מלא ומפורט, כי לי לפחות נוצרה איזושהי תחושה של פער בין מה שצוין בדוח לבין ההתייחסות, ויש פה התייחסות מפורטת שלך לתגובות.
אורית זוארץ: אם אפשר, להבין בקצרה מאיפה נובע הפער.
דורית בן-מאיר: אני התייחסתי.
דורית בן-מאיר: אני חושבת שיש שני סוגים של מידעים.
דורית בן-מאיר: ראשית, כשפירקו את מנהלת ההגירה ו-200 תקנים עברו לשטח לרשות האוכלוסין ואז, לכאורה, נשארנו בלי עיניים.
דורית בן-מאיר: אני חושבת שגברתי מדברת על זה.
דורית בן-מאיר: אבל, מה שקרה הוא שכאשר הפכנו להיות בלהב, ביחידה הכלכלית, מיקדנו עשייה, זאת אומרת לא היינו ממש צריכים את המידע הזה או מידע אחר כדי לטפל בסוגיה.
דורית בן-מאיר: אנחנו מקבלים מידעים ובניגוד לעבר, עד שגייסו את האנשים ועד שאנשים היו בשטח, היום אנחנו מקבלים חומרים ומידעים ומטפלים בזה בהחלט.
דורית בן-מאיר: הסוגיה הנוספת, שעניתי עליה, היא סוגיה של חומרים שאנחנו מקבלים, למשל, מארגונים לא ממשלתיים.
דורית בן-מאיר: זה עובר ויש לי קצינה שהיא נטו קצינה שמטפלת בחומרים ומבצעת מעקב.
דורית בן-מאיר: רואים את זה הרבה יותר טוב.
דורית בן-מאיר: אין לי ספק בזה בכלל.
אורית זוארץ: זה מאד חשוב כי אנחנו רואים שנעשית פה פעילות ענפה, גם שינוי מאד משמעותי בגישה של השר לביטחון פנים ומשרדו ומשטרת ישראל.
אורית זוארץ: לעומת זאת, היו שם כמה הערות קונקרטיות.
עו"ד הילה טנא-גלעד: אני אשמח לחדד משהו, גברתי.
עו"ד הילה טנא-גלעד: קיבלתי מהמשרד לביטחון פנים, כמו ממרבית המשרדים, עשרות עמודים של חומרים.
עו"ד הילה טנא-גלעד: כל החומרים האלה הובאו בפני מחלקת המדינה האמריקנית.
עו"ד הילה טנא-גלעד: מה שמחלקת המדינה האמריקנית בחרה להכניס לדוח זה, מה שנקרא, לא בשליטתי, כמובן.
עו"ד הילה טנא-גלעד: זה כבר שיקול דעת שלהם.
עו"ד הילה טנא-גלעד: מבחינת החומרים שלנו, כל החומרים המרובים מאד שהועברו מהמשרד לביטחון פנים הועברו למחלקת המדינה האמריקנית.
אורית זוארץ: אתם מעבירים דוח התייחסות שלכם למחלקת המדינה?
עו"ד הילה טנא-גלעד: כאמור, 221 עמודים.
אורית זוארץ: לא, אני מתכוונת עכשיו, אחרי פרסום הדוח.
עו"ד הילה טנא-גלעד: אחרי פרסום הדוח, כן.
עו"ד רחל גרשוני: אנחנו נשב כמו בכל שנה, נקבל את כל ההערות של כל המשרדים וכמו כל שנה נעביר את ההערות וכמו שסגן שר החוץ אמר, יש עכשיו רעיון אפילו לשלוח נציג ממשלתי כדי לדון עם מחלקת המדינה על הדוח הזה.
עו"ד רחל גרשוני: זה מה שנעשה.
אורית זוארץ: מה שאני למדה זה שאולי אנחנו צריכים באופן קבוע להזמין נציגות של השגרירות, בעיקר לישיבות שאנחנו מקיימים עם שרים, כדי להיות שותפים לכל העשייה שלנו.
אורית זוארץ: אנחנו צריכים לקחת את זה לתשומת לבנו.
אורית זוארץ: עודד ברוק, אתה רוצה להוסיף משהו בקצרה?
עו"ד עודד ברוק: אני רק אציין אולי שהדוח הזה באמת עשה היפוך בשנה שעברה מנושא של סחר בנשים לזנות יותר לנושא של סחר למטרות עבודה וזה עיקר ההערות שלו כיום.
עו"ד עודד ברוק: בנושא של סחר לזנות תמיד נמצאים עם יד על הדופק, אבל הוא כבר לא מהווה את המרכיב הראשי כמו שהיה בשנים עברו.
עו"ד עודד ברוק: הנושא הזה צומצם במידה מאד מאד משמעותית.
עו"ד עודד ברוק: להבנתי לפחות, אפילו הארגונים, כאשר הם מדברים על נושא של סחר, הכוונה יותר לסחר פנים כי סחר חוץ כמעט שאין, הם כמעט לא מצליחים לאתר.
עו"ד עודד ברוק: מדובר יותר בנושא של עבדות, כלומר החזקה בתנאי עבדות מאשר נושא של סחר.
אורית זוארץ: אני שוב מציינת שאנחנו מחכים לדוח של הצוות הבין-משרדי, שהיה בראשות המשנה למנכ"ל במשרד לביטחון פנים, ואחרי שהדוח יעובד במשרד המשפטים, בצוות הבין-משרדי, נקיים גם דיון בוועדה כי המיקוד היה בשינוי דפוסי הסחר, בעיקר לאור העובדה שחלק ניכר מהקורבנות מגיעים הנה עם אשרות תייר או מגיעים הנה עם אשרות עבודה.
אורית זוארץ: לכן, גם ההתייחסות של המשרדים צריכה להיות בהתאם לשינויים שהתחוללו כאן בשנים האחרונות.
אורית זוארץ: אני מברכת על שיתופי הפעולה שלנו עם מדינות, על הסכמי סחר וביטול הצורך בוויזות להגעה לישראל, אבל יחד עם זאת, לעיתים זה טומן בחובו גם סיכונים של אוכלוסיות, שהן אוכלוסיות מוחלשות שעלולות להיות מנוצלות גם כאן.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לשמוע את נציגת משרד הפנים שתתייחס לדוח ובאמת לשינויים שהתחוללו, לפחות בכמה החודשים האחרונים, במשרדכם.
מיכל יוספוף: בוקר טוב, אנחנו עברנו מהפך ממנהל אוכלוסין לרשות אוכלוסין, הגירה ומעברי הגבול.
מיכל יוספוף: כתוצאה מהמהפך הזה אנחנו הפכנו לצומת זיהוי מרכזי בכל הנושא של סחר בבני אדם.
מיכל יוספוף: התחלנו להעביר הכשרות והדרכות באופן שוטף לכל העובדים החדשים שלנו, שהצטרפו לרשות, הן עובדים חדשים שנכנסו למערכת והן עובדים שקיבלנו אותם כיחידת הסמך מהתמ"ת.
מיכל יוספוף: אנחנו מהדקים את שיתוף הפעולה עם כל המשרדים וכראייה לכך, כמו שאמרה דורית, שיתוף הפעולה היום בין יחידת עוז למשטרה הוא טוב יותר.
מיכל יוספוף: אנחנו מנסים למצוא כל מיני רעיונות יצירתיים, לדוגמה – אנחנו יודעים שכל נושא הסחר בנשים צומצם ואנחנו מנסים למצוא כל מיני פטנטים כי אנחנו יודעים שבמידה ואנחנו סוגרים לאותו סוחר את הדלת, הוא ינסה להביא אותה דרך החלון.
מיכל יוספוף: אנחנו מעבירים מודעות והנחיות לכל העובדים שלנו בשטח, בפרט בלשכות, שאם יש לנו בקשות מוזרות של הבאת ידועה בציבור או כתוצאה מנישואין לארץ ונדלקת לאותו עובד נורה אדומה כי הוא רואה כאן משהו לא בסדר.
מיכל יוספוף: אנחנו בודקים את הבקשות האלה בעשר עיניים כדי לראות שאכן לא מנסים להביא לכאן נשים בצורה שונה.
מיכל יוספוף: כמו שאמרתי, הסוחר מנסים להביא את אותה אישה או כידועה בציבור או כנשואה למישהו במדינה ואני רוצה להגיד לכם שאנחנו מנסים כל מיני דרכים למנוע את זה.
מיכל יוספוף: לגבי הנהלים – היתה הערה בדוח שאנחנו רוצים לעשות תיקונים לנוהל או להוריד אותו, אבל זה לא נכון.
מיכל יוספוף: אני לא יודעת איך המידע הזה הגיע למרכז המחקר של הכנסת וזה לא נכון.
מיכל יוספוף: אנחנו ממשיכים בנוהל כמו שהוא קיים היום, אנחנו נותנים ב 1 לכל מי שלמעשה נמצא כקורבן סחר, בין אם אלה נשים ובין אם זה סחר בבני אדם.
מיכל יוספוף: לגבי הדוח האמריקני, אנחנו נמצאים כרגע בשלב שבו אנחנו לומדים את הדוח ברשות, אם נצטרך להפיק לקחים, אנחנו נפיק לקחים ואם אנחנו נצטרך לשפר מקומות זיהוי, נשפר את זה.
מיכל יוספוף: את ההערות שלנו לדוח ניתן דרך רחל, שאנחנו עובדים אתה בשיתוף פעולה מאד צמוד ואנחנו מקווים לשפר את כל הנושא הזה.
מיכל יוספוף: אנחנו נמצאים כרגע בכל הרשות בנושא של למידה כי הרשות עברה מהפך.
מיכל יוספוף: תבינו, ממנהל מצומצם שהיה רק בנושא הגנה הפכנו למניעה, להגנה ולאכיפה ואנחנו מנסים כרגע לסגור את כל הצמתים האלה בצורה הרמטית.
מיכל יוספוף: תודה.
אורית זוארץ: אני חייבת לציין שאחרי הפגרה מתוכננים שני דיונים, דיון אחד הוא עם שר המשפטים וההתייחסות של מערכת המשפט לכל הסוגיה של עבדות, סחר בבני אדם והפעילות שמתקיימת במשרד המשפטים.
אורית זוארץ: יהיה דיון מעמיק בנושא.
אורית זוארץ: דיון שני הוא עם רשות ההגירה ומנהל האוכלוסין יחד עם מר בן עמי, ראש הרשות שנכנס לתפקידו לפני מספר חודשים.
אורית זוארץ: הוא יגיע עם צוות משרדו להציג את תכנית הפעולה של משרדו לטיפול ולמיגור תופעות של עבדות, סחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט.
אורית זוארץ: מדובר בעבדות למטרות מין וגם בעבדות בתחומים האחרים.
אורית זוארץ: אני בהחלט חוזרת ומברכת את שיתוף הפעולה הפורה מאד עם השרים ועם ראשי המשרדים.
אורית זוארץ: במקרה של שר הפנים, אחרי הדיון שהתקיים כאן לפני מספר חודשים עם מנכ"ל משרדו, העברנו ריכוז שהוגש לנו על ידי ארגוני זכויות אדם וארגונים שמטפלים בקורבנות סחר.
אורית זוארץ: מתוך כל הפניות שהוגשו, זיהינו בערך 19 מקרים שבהם מדובר על קורבנות סחר עבר ואנחנו מדברים על השנים האחרונות.
אורית זוארץ: חלק מהקורבנות הם סחר עבר מהשנים האחרונות, חלק הם מתחילת העשור, שנשארו בארץ.
אורית זוארץ: אני חייבת לציין את שיתוף הפעולה של השר בנושא, את הקצאת המשאבים והטיפול, כשחלק מהקורבנות גם קיבלו אשרות שהייה של ב1 וחלק מהם א5, בעיקר לאור העובדה שהם הקימו כאן משפחות ומגדלים כאן ילדים.
אורית זוארץ: יש פתיחות מאד מאד גבוהה של השר לטיפול בקורבנות הסחר, פעילות ממוקדת ומובחנת מסוגיות אחרות שמעסיקות את המשרד – עובדים זרים, פליטים ומהגרי עבודה.
אורית זוארץ: בסוגיות האלה צריך לפעול ולטפל באמת בצורה ממוקדת ומובחנת ולא לכרוך את כולן במקשה אחת.
אורית זוארץ: אני חייבת לומר שבמקרה הזה יש באמת תחושה של שיתוף פעולה, גם רצון והישג מצד המשרד.
אורית זוארץ: אנחנו גם נדווח מה קרה עם כל אחת מהפונות בישיבה שתתקיים עם ראש מנהל האוכלוסין.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לשמוע את נציגות הארגונים, שיתייחסו לנושא.
אורית זוארץ: לאחר מכן נשמע את הגברת מרים שכטר ממשרד החינוך.
אורית זוארץ: בבקשה, תציגי את עצמך לפרוטוקול.
סיגל רוזן: שמי סיגל רוזן ואני ממוקד סיוע לעובדים זרים.
סיגל רוזן: אני נמצאת כאן היום גם בשם ארגון קו לעובד.
סיגל רוזן: צר לי להיות משביתת השמחה הראשונה.
סיגל רוזן: אמנם, בהחלט, מדינת ישראל עשתה צעדים מאד משמעותיים בתחום המאבק בסחר בנשים למטרות זנות, נשים זרות שהגיעו ממדינות חבר העמים, ועל כך באמת מדינת ישראל ראויה לתשבוחות, אבל עכשיו אנחנו צריכים לשאוף ולהשיג את אותו הישג גם בתחום הסחר למטרות עבדות וגם בתחום הסחר בנשים ישראליות בתחומי מדינת ישראל.
סיגל רוזן: ישב פה רק לפני מספר שבועות ניצב סגלוביץ ובתגובה לדברים שאמרו נציגות הארגונים אמר שאנחנו יוצאות מנקודת הנחה שקיים בישראל סחר פנים.
סיגל רוזן: הוא אמר: אני כופר בהנחה הזאת.
סיגל רוזן: הנה בא עכשיו הדוח של משרד המדינה האמריקני ומאשר שאכן קיים בישראל סחר בנשים ישראליות למטרות זנות.
סיגל רוזן: בהחלט ראוי שנשאף להיות בקטגוריה הראשונה, אבל לצערי, המדיניות שמקדמת מדינת ישראל בתחום ההגירה תדרדר אותנו, אני חוששת, אפילו למדרגה השלישית.
סיגל רוזן: אנחנו מדברים היום על כך שכבר בחוק ההסדרים הולכות לעבור הוראות, שיחריפו את הכבילה של עובדי הסיעוד למעסיקים שלהם, כבילה שכידוע מהווה מצע נוח לכל אותן עבירות של סחר ועבדות.
סיגל רוזן: כבר בחוק ההסדרים הנוכחי זה הולך לקרות.
סיגל רוזן: בנוסף מקדמת הממשלה, בהחלטת ממשלה שעברה בינואר 2010 נקבעה שורה של החלטות שבעצם בעתיד המאד קרוב יחריפו את הכבילה של העובדים למעסיקים שלהם, וזה למרות שבית המשפט העליון קבע כבר במרס 2006, שהכבילה של מהגרי העבודה למעסיקיהם היא מעין עבדות מודרנית.
סיגל רוזן: מדינת ישראל ביזתה את החלטת בג"ץ ואפילו אחרי שבית המשפט העליון קבע שהמדינה מבזה את החלטתו, דבר לא השתנה ועכשיו הולכים לעגן את הכבילה הזאת בצורה עוד יותר קשה בשורה של חוקים ותקנות, כך שאני לא רואה איך אנחנו נגיע בעתיד הקרוב לאותה קטגוריה ראשונה, כמו שאנחנו שואפים.
סיגל רוזן: בנוסף לכך, אנחנו חוששים שכל אותן נשים פליטות וגם גברים שמגיעים מהמדבר, והמספרים עולים, ומוחזקים שם בתנאי עבדות, גם הטיפול של מדינת ישראל בהם לא יאפשר לנו לשפר את המעמד שלנו בנושא הזה.
סיגל רוזן: אני רוצה רק לציין את המסמך של המ.מ.מ.
סיגל רוזן: דובר פה על אכיפה והמ.מ.מ.
סיגל רוזן: כותב שבשנת 2008 לא הורשעו בישראל מעסיקים וחברות תיווך על עבירות של סחר בבני אדם למטרות עבודה, העסקה בתנאי עבדות וגביית דמי תיווך.
סיגל רוזן: כמו כן, לא נשללו היתרי העסקה ממעסיקים שניצלו את עובדיהם ופגעו בזכויותיהם.
סיגל רוזן: זאת אומרת, גם היום יש לנו הרבה מאד מה לשפר ואני חושבת שהצעד הראשון שאנחנו צריכים לעשות עכשיו הוא להתמקד בשינוי המדיניות כך, שלא נגרום לכך שמהגרי עבודה יועסקו פה בתנאי עבדות ובעצם נחמיר את הניצול שלהם ואת הסחר בהם.
אורית זוארץ: תודה רבה לך, סיגל, על דברייך.
אורית זוארץ: אני אתייחס בסיכום גם לסוגיה של מיפוי.
אורית זוארץ: אני לא יודעת עד כמה אתם מיודעים, אבל היתה פה ראש הרשות לקידום מעמד האישה וחשבתי שהיא תתייחס לנושא הזה.
אורית זוארץ: במשרד הרווחה החליטו, בעיקר לאור העיסוק המאד מאד אינטנסיבי שלנו בסוגיות של סחר פנים וניצול נשים, קטינים וקטינות בישראל למטרת זנות, לקיים מחקר ומיפוי רחב של כל קורבנות הזנות בישראל, באמצעות הנציגות שעובדות בשטח, גם במערכות הפורמליות שמטפלות בשיקום – אם זה סלעית או אופק נשי.
אורית זוארץ: הם יצאו למיפוי מאד מאד רחב שכן לאורך השנה עלו כאן
אורית זוארץ: נתונים לגבי היקף תופעת הזנות, הניצול והסחר בנשים ישראליות.
אורית זוארץ: ההחלטה היתה לקיים מחקר מעמיק של התופעה הזאת והתוצאות של המחקר יגיעו לשולחן הוועדה.
אורית זוארץ: אנחנו נוכל לקיים דיון בנושא.
אורית זוארץ: יש כאן נציגה של משרד הרווחה?
אורית זוארץ: אני לא רואה אותה.
אורית זוארץ: הנושא הזה עולה בדיונים האחרונים, שהתקיימו בשיתוף משרד הרווחה, שאכן זכה גוף והם מתחילים בתהליך המיפוי.
אורית זוארץ: אני מניחה שהתהליך יארך מספר חודשים ואני מאמינה שבמושב הכנסת הבא נוכל כבר לקיים דיון עם שר הרווחה ובאמת להציג נתונים, כי זאת אחת הסוגיות שדיברנו עליהן בעקבות הדוח הקודם, על סחר פנים.
אורית זוארץ: כל עוד אין נתונים אמפיריים ואין מחקר ובדיקה מקיפים – אנחנו מדברים על כל הארץ, מאילת שבדרום ואנחנו מכירים את כל התופעות הקשות של פליטים, של פליטות ושל מבקשות המקלט ועד לקריית שמונה שבצפון, לרבות בחברה הערבית בישראל.
אורית זוארץ: כולנו מדברים כאן על נתונים ועל מספרים שהם תיאורטיים ואני מעדיפה שנחכה לדוח ונתייחס אליו בהתאם.
אורית זוארץ: הדוברת הבאה היא עידית.
עו"ד נטע ברנר: אני נטע ברנר ממשרד התמ"ת ורציתי להגיד ששני דברים קרו בשנים האחרונות, שלא הועלו כאן.
אורית זוארץ: אני מבקשת שתדברי בקול רם בבקשה.
עו"ד נטע ברנר: הדבר הראשון שרציתי לומר הוא בקשר לפעילות של רבקה מקובר, שהיא שללה מאה רשיונות והיתרים של לשכות פרטיות.
עו"ד נטע ברנר: לשכות פרטיות הם הגופים שעוסקים בתיווך עובדים זרים לעבודה.
עו"ד נטע ברנר: אנחנו סבורים ששלילת הרשיון היא סנקציה הרבה יותר כואבת, לעיתים אפילו מהגשת כתב אישום, משום שהיא פוגעת ביכולת שלו לעבוד.
עו"ד נטע ברנר: רבקה מקובר גם נקטה במדיניות של מניעה במובן זה שחברות כוח אדם שכוסו באישיות משפטית אל"ף ורצו להיכנס בדרך אחורית באישיות משפטית בי"ת על ידי בנים/אחים או נשים של....
אורית זוארץ: זה מה שרציתי לשאול כי כמו שאת יודעת, לפתוח חברה בע"מ במדינת ישראל זה הליך של חברות מדף שמחכות.
עו"ד נטע ברנר: רבקה מקובר נקטה במדיניות הזאת וגם יש פסיקות של בית הדין הארצי, שאפשרו לנו להרים מסך ולראות מי באמת עומד מאחורי החברות האלה, כי באמת קרה שסגרנו חברה אל"ף וחברה בי"ת היתה אשתו של אותו מנהל או אותו בעל חברה שנסגרה.
עו"ד נטע ברנר: זאת הפעילות הראשונה שרציתי לדווח עליה וכרגע הפעילות הזאת עברה למשרד הפנים בכל הנושא של עובדים זרים.
אורית זוארץ: מי מחליף את גברת מקובר במשרד הפנים והאם יש באמת גורם?
אורית זוארץ: היתה איזושהי תקופה שבה הנושא הזה נפל בין הכסאות ולא ממש טופל.
אורית זוארץ: זה עלה גם בדיון הקודם בוועדה.
עו"ד נטע ברנר: אני לא יודעת מי מחליף אותה במשרד הפנים.
מיכל יוספוף: עד כמה שידוע לי זה מאיר שפיגלר, שהוא מנהל יחידת הסמך ואני יודעת שלאחרונה הוא גם ביטל כמה היתרים של מעסיקים.
עו"ד נטע ברנר: של חברות, לא של מעסיקים.
עו"ד נטע ברנר: מעסיקים זה לא חברות.
מיכל יוספוף: אנחנו נגיש את כל המידע ואת כל הנתונים בדיון שיהיה.
אורית זוארץ: זה חשוב מאד כי היה איזשהו שלב שהיה בין העברת סמכויות, הגדרת סמכויות.
מיכל יוספוף: אנחנו נתייחס לכל הנושא הזה.
גלעד נתן: כבוד היושבת ראש, קשה לומר כל הכבוד למשרד הפנים, שהעברת הסמכויות תמה.
גלעד נתן: נכון, שפיגלר לקח אחריות באופן פורמלי אבל אני עוקב אחרי הסיפור הזה מאז שרבקה מקובר אמרה שהיא יוצאת.
גלעד נתן: לא נעשה.
אורית זוארץ: גלעד הוא מהמ.מ.מ.
אורית זוארץ: ואנחנו בהחלט נתייחס לזה בדיון עם ראש מנהל האוכלוסין.
אורית זוארץ: חשוב לנו שתכינו את שיעורי הבית כראוי ותוכלו להציג את זה.
מיכל יוספוף: אנחנו מכינים את שיעורי הבית כרגע ואנחנו מבטיחים שנגיע לדיון מוכנים עם כל הנתונים ועם כל העובדות.
עו"ד נטע ברנר: רציתי רק לומר שזה התיקון שנכנס לחוק עובדים זרים בחודש אפריל, שמעגן את העברת הסמכויות ממשרד התמ"ת למשרד הפנים והדבר השני שהוא עושה, והוא חשוב מאד, הוא קודם כל עיגון של תפקיד הממונה על זכויות עובדים זרים בתמ"ת, והרחבת סמכויותיה.
עו"ד נטע ברנר: אנחנו נדווח על זה בדוח וזה לא דווח בדוח הקודם מכיוון שהתיקון עדיין לא נכנס לתוקף, אבל אני חושבת שזה משהו מאד משמעותי שבהחלט ראוי לציון גם כהסברה, גם כמניעה.
עו"ד נטע ברנר: אגב, אחד הדברים שהוכנסו היה החרגה של תחום הסיעוד.
אורית זוארץ: ניסו להוציא את תחום הסיעוד מאחריות הממונה.
עו"ד נטע ברנר: לא, ממש לא הצליחו.
אורית זוארץ: זה נשאר.
אורית זוארץ: עמדנו בוועדה על כך שגם תחום הסיעוד יישאר תחת פיקוחה או אחריותה של הממונה ונפגעות סחר, שנפגעו במסגרת סיעוד תוכלנה לפנות לממונה.
אורית זוארץ: זה מה שניסו ארגוני הנכים למנוע והיתה שם התארגנות ולובי מאד מאד חזק.
אורית זוארץ: ההבנה, בסופו של דבר, היתה שהצורך להגן הוא לא רק על האדם הנכה אלא גם על העובדת שנמצאת במסגרת ביתו.
עו"ד נטע ברנר: גם לסחר וגם להטרדה מינית הסיעוד לא הוחרג וזה גם מאד משמעותי.
סיגל רוזן: לסחר והטרדה מינית כן.
סיגל רוזן: הממונה לא תוכל לטפל בעובדי סיעוד שיפנו אליה בתלונות כפי שיוכלו לפנות עובדי חקלאות או בניין.
עו"ד נטע ברנר: היא תוכל לטפל בדברים מסוימים.
סיגל רוזן: אך ורק בנושאי סחר והטרדה מינית.
אורית זוארץ: בנושאים מסוימים.
עו"ד נטע ברנר: בסחר למטרת עבודה, בסחר למטרות מין, בהטרדה מינית ובאלימות.
אורית זוארץ: יש כאן עוד נושאים שאנחנו צריכים לדאוג שיטופלו והקצה הזה צריך להיסגר, אולי דרך משרד הפנים.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לשמוע את עידית שמש הראל ממכון תודעה.
אורית זוארץ: אנחנו ממש מתקרבים לסיום ולכן אני מבקשת להתייחס לדוח.
עידית שמש הראל: מכון תודעה, למי שלא מכיר, עוסק בשינוי תודעתי בגישה הציבורית כלפי תופעת הזנות.
עידית שמש הראל: אני מתייחסת פה רק לנושא סחר למטרות חוץ ואני נמצאת פה בבחינת 'המלך הוא עירום'.
עידית שמש הראל: אני רוצה להגיד משהו שאני אומרת בכל ישיבה שבה אנחנו דנים בדוח האמריקני של מחלקת המדינה האמריקנית, להטיל ספק גדול באמינות של דוח כזה, אם לא לומר צביעות, שמדרג מדינות כמו הולנד וגרמניה בדירוג 1, מדינות שמיסדו את הזנות.
עידית שמש הראל: מי שמסתובב היום ברובע החלונות האדומים באמסטרדם לא רואה שם הולנדיות עם כפכפי עץ אלא רואה שם נשים שחורות.
עידית שמש הראל: באיטליה, 95% מהנשים בזנות הן מניגריה.
עידית שמש הראל: אני בספק רב עד כמה ישראל לעומתן צריכה להיות בדירוג 2, לדעתי אנחנו צריכים לעקוף אותן אבל זה הדוח וכך ארצות הברית רואה את הדירוג של המדינות.
עידית שמש הראל: קיבלנו דיווח על כך שבהולנד היתה דרישה לבקש מהאחיות בבתי החולים כחלק מהשירות לתת גם הרפיות לחולים.
עידית שמש הראל: כולנו יודעים מה זה הרפיה והיתה דרישה לבקש מהן את זה כחלק מהשירות שלהן.
עידית שמש הראל: זאת המדיניות בהולנד, שמדורגת בדירוג 1.
עידית שמש הראל: רחל, כשאני חושבת גם על הוועדה הזאת, מה קרה לה משנת 2001 ועד שנת 2010, אני, לצערי, רואה שאין שינוי.
עידית שמש הראל: אין שינוי מכיוון שהוועדה הזאת עדיין מתייחסת לנשים קורבנות סחר כנשים זרות, שמגיעות לפה ממדינות מזרח אירופה וממקומות אחרים.
עידית שמש הראל: הוועדה הזאת, לצערי, לא רואה שנשים ישראליות נמצאות בזנות בתנאים של סחר.
עידית שמש הראל: יש אלמנטים מאד מאד ברורים של סחר בתוך מעגל הזנות הישראלית ומי שרוצה, אני יכולה לתת פה הרבה דוגמאות.
עידית שמש הראל: אנחנו מדברים על זה שאין אישה אחת שנכנסה השנה לתוך גבולות ישראל, אבל מידי יום נכנסות נשים צעירות וילדות לתוך מעגל הזנות והן לא הולכות לבד.
עידית שמש הראל: יש מי שלוקח אותן, שנקרא סרסור, וסוחר בהן.
עידית שמש הראל: אם זה בעל הבית, בעל הדירה או מי שזה לא יהיה.
עידית שמש הראל: אורית, אני יודעת עד כמה את מחויבת לנושא הזנות ואנחנו כמובן מאד מעריכים את זה, אבל אם הוועדה הזאת היתה מתייחסת לדוח מתוך אורינטציה של מה קורה פה בזנות – קרוב ל-10,000, אני אגיד 15,000 והמשטרה תגיד שאנחנו מגזימים ולכן נגיד 10,000 נשים, גברים וטרסיות בעולם הזנות נמצאים במצב של סחר.
עידית שמש הראל: אנחנו יכולים להגיד שמיגרנו את הסחר בזנות ונשים זרות לא באות, אבל מי ממלא את מקומן?
עידית שמש הראל: הרי לא נגענו בביקוש ואנחנו מדברים פה כאילו שזאת תופעה ש...
עידית שמש הראל: אוקיי, צריך להביא את הנשים ותפקיד המדינה להילחם בזה.
עידית שמש הראל: אנחנו לא מדברים מילה על הלקוח, איפה הלקוח פה?
עידית שמש הראל: מה אנחנו עושים כדי לעצור?
עידית שמש הראל: למה אנחנו צריכים לקבל את זה כמובן מאליו שהוא צריך לקבל זנות?