GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידית הראל-שמש: אני מקווה שיעבור החוק, זה יכול להוות תמריץ.
דב חנין: זה עובד הפוך - קודם כל קמפיין ציבורי ואז החוק.
עידית הראל-שמש: בשנים האחרונות לפ"מ נתנו חוות דעת, שהציבור לא בשל, ולא עשו את זה, ועם כל הכבוד ללפ"מ, באמת יושבים שם אנשי מקצוע – הם לא שותפים לכל המאבק הזה.
עידית הראל-שמש: הם החליטו שלא יהיה קמפיין, ולא היה עד עכשיו קמפיין, וזה חבל.
דב חנין: אגב, גם בנושא הסביבתי, עד שיצא קמפיין כזה, הנשמה כמעט יצאה לכולנו.
דב חנין: אני מלווה את הדבר הזה הרבה זמן.
דב חנין: צריך הרבה כוח כדי לקדם – אני מעריך פה את השר להגנת הסביבה, שכן קיבל את ההחלטה הזו, כדי לקבל החלטה על קמפיין, שהוא לא בדיוק מה שהציבור היום רוצה לשמוע, וחשוב לומר את זה.
דב חנין: גם הקמפיין שלכם, כדי שהוא יעבור, צריך להיות ערוכים פה למלחמה ארוכת טווח.
עידית הראל-שמש: לגבי משרד החינוך, מרים ואני עובדות הרבה שנים.
עידית הראל-שמש: עדיין תלמידים לא שומעים מה המשמעות של לקיים יחסי מין גם גבר תמורת ג'ינס או בושם.
עידית הראל-שמש: אני חושבת שתלמידים לא יודעים מה המשמעות של להזמין נערת ליווי, חשפנית, זה אשה בזנות, למסיבת סוף שנה.
עידית הראל-שמש: הם לא שומעים את התכנים.
עידית הראל-שמש: כנ"ל בצה"ל – חיילות שגומרות יום בצבא, ב-17:00, ואחריי זה הולכת לבית בושת, זה קיים.
עידית הראל-שמש: או חיילים שבאים לחגוג סוף מסלול, מסיבת גיוס, מסיבת שחרור בבית בושת.
אורית זוארץ: אני בכל ישיבה אומרת:
אורית זוארץ: אם מפקד חיל הים הגיע למועדון חשפנות ויצא בלא כלום – הוא אמור להגיע אלינו לוועדה, ונשאל אותו שאלות נוקבות, שלא קשורות לפעולות צה"ל במרחב הימי...
עידית הראל-שמש: אני ישבתי עם מי שאחראית על כל התכנים בצה"ל, והיא אמרה: יש לי הומוסקסואליים ויש לי סמים ויש לי כתות, וכמה אפשר להפיל?
עידית הראל-שמש: אז אפשר, וצריך.
אורית זוארץ: זה צריך להיות במקשה אחת, כל התחלואה החברתית, שקשורה לאלכוהול ולסמים ולניצול מיני מסחרי, וברוב המקרים יש קורלציה בין הדברים – זה לא פתאום קורה לאנשים; יש פה תהליכים.
עידית הראל-שמש: לגבי עודפים, אני יודעת שוורד לקחה לתשומת לבה- - -
אורית זוארץ: ורד לא תשאיר שקל.
אורית זוארץ: כמו שאני מכירה את ורד, עוד כראש עיריית נתניה בעברה, היתה ממלאת מקום, וכיהנה כראש העיר.
אורית זוארץ: אני סומכת על ורד ששקל לא יישאר שם.
עידית הראל-שמש: משנת 2007 יש מסמך שמראה כמה עודפים יש?
עידית הראל-שמש: והאם נכונה השמועה, שכספים מהתוכנית הלאומית להוצאת נשים מהזנות הגיעה להרחבת מעונות לנשים מוכות?
אורית זוארץ: השאלה אליך – הרשות לקידום מעמד האשה.
אורית זוארץ: את מכירה את הנתונים?
אורית זוארץ: אני אשמח לבדוק את זה.
אורית זוארץ: ידוע לך על עודפים משנים קודמות?
ורד סויד: טרם כניסתי לרשות ישנם עודפים, ואני לא נציגת אוצר ולא נציגת חשבות; הנציגים של החשבות אצלנו לא היו יכולים להגיע.
ורד סויד: ישנם עודפים היסטוריים, שלמיטב הבנתי, המשרדים לא הצליחו לנצל אותם בגלל קוצר זמן, אם אני מבינה נכון, או מכרזים או בירוקרטיה.
ורד סויד: אנחנו פועלים לראות מה לעשות לגביהם.
ורד סויד: אני קודם כל מתייחסת מהשנה האחרונה – כל התקציב נוצל ב-100 האחוזים.
ורד סויד: נקפיד שזה יהיה גם מהיום והלאה.
ורד סויד: כשניתנת התחייבות, שתהיה התחייבות ריאלית, לזמן שאפשר לעשות פרויקט וביצוע.
ורד סויד: אני מנסה לבחון גם את הנושא של עודפי העבר, אבל האם ניתן להשתמש ואיך - אלה החלטות חשביות; לכל התחייבות יש תוקף ביצוע עבור פרויקט מסוים, ואני מאוד מקווה שנצליח לממש אותם.
ורד סויד: נכון לרגע זה, למיטב ידיעתי, לא הועברו סכומים לדברים אחרים, אלא אם יש למשרד עודפים, ולמשרד עצמו יש יכולת לבקש להסב אותם לדברים אחרים.
ורד סויד: לגבי הלפ"מ, את ישבת עם הלפ"מ לפני כניסתי, ואני מכירה את העמדה שהוצגה בפניך, שנערך סקר, והוחלט שאין בשלות לציבור.
ורד סויד: אני רוצה להיות מאוד הוגנת בנושא הכספי – אני לא עוד מתייחסת בכלל לנושא הרעיוני, אבל אם ראית בעיתונים מה עלות הקמפיין של איכות הסביבה, הוא קמפיין שעולה יותר מכל התוכנית, לכן אי-אפשר היום לעצור את התוכנית, לסגור את הדברים הקיימים ולעשות קמפיין טלוויזיוני בסדר גודל כזה – מעבר לנושא הרעיוני.
ורד סויד: קמפיין של 15 מיליון שקל, אני לא רואה שמישהו יתקצב אותנו בנושא הזה.
אורית זוארץ: כשמדברים על עבודה סוציאלית, זו תמיד הדילמה, האם אנחנו משקיעות בפעולות- - -
עדה פליאל-טרוסמן: מהעודפים האלה תכננו שני מחקרים לשתי תוכניות.
אורית זוארץ: אני לוקחת את זה לתשומת לבי, נעשה את הבדיקה גם מול האוצר וגם מול החשבות, ונראה איפה הכספים האלה עומדים נכון להיום, ואם אפשר לנצל את העודפים האלה לפחות להנעה של איזשהו קמפיין.
מרים שכטר: אולי התלמידים והתלמידות לא יודעים מספיק, אבל הרבה תלמידים יודעים מה המשמעות של להיות נערת ליווי- - -
אורית זוארץ: אני חושבת שהנושאים האלה הובהרו, אבל עדיין אנחנו נחשפים למציאות שבה קטינים וקטינות מנוצלים מינית ומסחרית בדרכים רבות וקשות, וזו היתה אחת הסיבות המרכזיות שביקשתי משר החינוך להיות שותף.
אורית זוארץ: אני לא יודעת איך לא חשבו על זה קודם, שמשרד החינוך חייב להיות שותף בוועדה הבין-משרדית במשרד המשפטים בכל המאבק שלנו למיגור תופעות הזנות.
עדה פליאל-טרוסמן: אני עומדת לפרוש משירות המדינה, אני נושקת ל-40 שנות עבודה, גם ברשות מקומית, בנתניה, ובמשרד הסעד-משרד העבודה והרווחה-משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
עדה פליאל-טרוסמן: כל השנים האלה עבדתי בנושא של קידום נערות ונשים, בכל הצורות האפשריות.
עדה פליאל-טרוסמן: ב-15-20 השנים האחרונות היו לי הרבה שעות כנסת, בוועדה לקידום מעמד האשה, ועוד כשהיא לא היתה במעמד של ועדה, ובוועדת המשנה לסחר.
עדה פליאל-טרוסמן: יחד עם שתי הוועדות האלה, בשנים האלה הקמנו מקלטים לנשים מוכות, אני הובלתי הקמת עשרה מקלטים לנשים מוכות.
עדה פליאל-טרוסמן: הקמנו את כל הקונספט ואת כל הטיפול בנסחרות מינית, זנות, את "מעגן", הייתי שותפה בהובלת התוכנית הזו ושל ההקמה, ובשנים האחרונות בשתי התוכניות הבין-משרדיות המדהימות של הטיפול בנפגעות תקיפה מינית ושל נפגעות הסחר.
עדה פליאל-טרוסמן: נפגעות תקיפה מינית – הובלתי.
עדה פליאל-טרוסמן: הייתי מאוד רוצה להודות לכל חברותיי בשתי הועדות, לכל מי שנמצא פה, ולאלה שלא נמצאות פה, לרחל גרשוני, שהיתה שותפה שלי בשנים האחרונות בשני התחומים האלה, למרית דנון, לחברת הכנסת זהבה גלאון, שקידמה את הדברים האלה בצורה בלתי רגילה, לשוש קרק חברתי במשרד, שקידמה את הנושא גם של המקלטים וגם של הסחר לזנות.
עדה פליאל-טרוסמן: אני חושבת שבמשך השנים האלה – אני עושה חשבון נפש בימים האחרונים, עם העזיבה, ואני חושבת שלכבוד הוא לנו כאן, לכולנו, אני חושבת שרשמנו בשנים האלה עם ועדות הכנסת פרק בהיסטוריה של ארץ ישראל היפה.
עדה פליאל-טרוסמן: תודה לכם.
אורית זוארץ: אנו בהחלט מאחלים לך המון הצלחה בהמשך דרכך או בתחילת דרכך החדשה; אני בטוחה שהיא תהיה פורה ומצלחת.
אורית זוארץ: רק בזכות עובדי ועובדות מדינה שהם מחויבים ונחושים, אפשר היה לקדם את השינוי החברתי המתבקש.
אורית זוארץ: אני יודעת לפעמים קל להטיח ביקורת ולהעיר הערות ולחפש את הכשלים, אבל חשוב לומר גם מילים טובות, ובעיניי, ובפרק הזמן הלא ארוך שאנחנו מכירות, אני רואה אשה שהיא פורצת דרך גם בתוך המשרד, גם בעבודה מול הבכירים במשרד, גם בשכנוע, בנחישות ובעד כמה הנושאים האלה חשובים, וצריכים גם להיות מתוקצבים, ואין לי אלא להודות לך.
אורית זוארץ: אנו שומרות לעצמנו את הזכות בוועדה להמשיך להזמין אותך ולהיעזר בך כגוף ידע.
אורית זוארץ: אני בטוחה שיש עוד הרבה מה לעשות ומה ללמוד.
אורית זוארץ: לסיכום הדיון, אני מודה לגברת ורד סויד על כניסתך המהירה לתפקיד, על התגייסותך למאבק מתוך תפקידים אחרים שעשית.
אורית זוארץ: אני מאמינה שיש עוד מקום להרחבת שיתופי פעולה, גם עם משטרת ישראל, ועבודה של ימי עיון והדרכות עם משרדים נוספים, שעדיין לא הגעתן אליהם, ואני בטוחה שבתוכנית העבודה שלך לשנים הבאות גם המשרדים האלה יהיו על הפרק, ואני מאמינה שבסוף השנה נגיע לכאן, ונשמע יותר גורמים שעובדים עם הרשות בשיתוף פעולה, כי הרשות היא זרוע של הרבה מאוד נושאים שקשורים לקידום נשים בישראל, ולכם, חברותיי וחברי הוועדה, להודות.
אורית זוארץ: לסיכום, נבחן את כל סוגיית עודפי הכספים, ונבחן את האפשרות לתעל אותם לפעולות של הסברה ומניעה.
אורית זוארץ: כמובן, הארגונים החברתיים שעובדים בשיתוף פעולה.
אורית זוארץ: נעקוב אחר ההקמה של היחידה באיכילוב.
אורית זוארץ: נמשיך ונעקוב אחר כל הנושאים שעלו כאן בדיון היום.
אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את הדיון בוועדת המשנה למאבק בסחר נשים.
אורית זוארץ: על סדר היום תקיפות מיניות של מהגרות עבודה.
אורית זוארץ: הדיון הזה מתקיים בהמשך לדיון שקיימנו בחודש יוני ביום זכויות האדם, שבו עלו שני נושאים: נושא אחד היה תקיפות מיניות של מהגרות עבודה, שמגיעות לישראל לעבוד ברשות.
אורית זוארץ: ונושא שני, תקיפות מיניות של פליטות ומבקשות מקלט.
אורית זוארץ: קבענו בדיון שיש כאן שני נושאים משמעותיים, כבדים ורציניים, והחלטנו לחלק את הטיפול בנושאים האלה והיום מתקיים הדיון הנוסף על ניצול מיני ותקיפות מיניות של מהגרות עבודה.
אורית זוארץ: בדיון הקודם נגענו בכמה סוגיות ומונח לפניכם הדו"ח של מחלקת המחקר שערכו גלעד, נתן ומריה, והם יציגו את הנתונים ואת הממצאים שעלו יותר מחצי שנה אחרי הדיון הקודם.
אורית זוארץ: הנושאים המרכזיים שעלו בדיון הקודם ואנחנו ניגע בהם גם היום, זה החוזים האחידים למהגרי העבודה.
אורית זוארץ: נושא שביקשנו להסדיר בתהליך הכניסה של העובדים לארץ כדי שניתן יהיה לפקח בצורה יותר הדוקה על החוזים שאותם עובדים מוחתמים.
אורית זוארץ: על התשלומים הגבוהים שהם משלמים לאותם מתווכים וחברות כח-האדם.
אורית זוארץ: והיו כאן מקרים רבים של ניצול של מהגרי עבודה וממש סחיטה של כספים רבים שהם נאלצו לשלם.
אורית זוארץ: הציר השני שהעלינו זה היה ראיונות בשגרירות.
אורית זוארץ: לדאוג לכך שמהגרי העבודה יעברו ראיון בשגרירות.
אורית זוארץ: מה שעולה זה רק עובדות ועובדי סיעוד עוברים ראיון בשגרירות, כשעובדים שמגיעים הנה לעסוק בתחום אחרים – לא נפגשים עם שום גורם ממלכתי.
אורית זוארץ: בנושא הזכותונים, ביקשנו שהמשרדים הרלוונטיים יפיקו זכותונים בשפות וינגישו אותם לעובדים.
אורית זוארץ: ולדעתי אפילו צריך להחתים עובד שהוא קיבל זכותון והוא מבין מהן הזכויות שלו.
אורית זוארץ: מהמידע שהתקבל כאן במחלקת המחקר, מסתבר שאין זכותונים, כרגע עובדים על זכותון ויש איזושהי טיוטא בעברית.
אורית זוארץ: והנושא עדיין הזה לא טופל.
אורית זוארץ: ציר נוסף שעלה בדיון היה ביקורי הבית של העובדים הסוציאליים.
אורית זוארץ: הנוהל מחייב בנושא הסיעוד שהעובדים הסוציאליים בלשכות הפרטיות חייבים לערוך אחת לרבעון ביקורי בית בשנה אצל בעל ההיתר, ולבדוק את מצבו של העובד ולקיים אתו שיחה.
אורית זוארץ: אז מדובר פה בארבעה ביקורים אצל כל עובד.
אורית זוארץ: ומדיווחים של עובדים לארגונים, אחרי שנעשתה פגיעה, מתברר שהביקורים לא התקיימו.
אורית זוארץ: ציר נוסף זה באמת הפיקוח והאכיפה של גורמי האכיפה בכל נושא עבירות המין.
אורית זוארץ: גם הנושא הזה חסר.
אורית זוארץ: פקחי האכיפה של משרד התמ"ת ומשרד הפנים אמורים לפקח על הסוגיה הזו, ואנחנו נשמח לשמוע מהם עושים כדי להביא לכך שאותם מהגרי ומהגרות עבודה שמגיעים הנה, בחסות מדינת ישראל וברשות, זכויות האדם שלהם יישמרו.
אורית זוארץ: ולפחות מהנתונים שעלו – לא חל שיפור משמעותי גם בפעילות ההסברה למהגרות העבודה.
אורית זוארץ: ושוב, הפקת הזכותון, הנחיית עובדי שגרירות ועובדים רבים מגיעים הנה ולא ממש מודעים לזכויות שלהם ולהגנות שהחוק הישראלי ומדינת ישראל מגינה עליהם.
אורית זוארץ: אודה לנציגי המ.מ.מ.
אורית זוארץ: בהצגת הנתונים.
גלעד נתן: התייחסות למטרות העיקריות של המסמך מהישיבה האחרונה הליקויים המהותיים שעלו אז לא תוקנו.
גלעד נתן: כשאומרים לנו משרד החוץ שהם מחלקים את הזכותון של התנ"ך בשפות זרות, בראיונות בשגרירות שלתמ"ת אין זכותון בשפות זרות למעט ענף הבניין.
גלעד נתן: והראיונות בשגרירות נערכים לעובדי סיעוד בלבד, אז יש בעיה.
גלעד נתן: שלמשרד הפנים עוד אין זכותון מעודכן, ושבכלל אמורים להיות שני זכותונים שאחד מהם טיוטא ועדיין עובדים על זה.
גלעד נתן: בדיוק המצב שעמדנו ביוני, אנחנו רואים את אותה בעיה.
גלעד נתן: אין קונסול לעבודה עדיין.
גלעד נתן: לא אמורים גם להיות.
גלעד נתן: מי שעורך ראיונות בשגרירות, קציני המנהלה, ואני מניח שיש להם עוד כמה עבודות מעבר לעריכת הראיונות.
גלעד נתן: וחלק מהראיונות נערך בשיחת וידיאו כי במדינה המסוימת שממנה מביאים עובדים, אין בכלל שגרירות ישראלית.
גלעד נתן: לא סביר שמעבר לביקורים של העובדים הסוציאליים של החברות ושל הרשויות, גם גורמי האכיפה המעטים והדלים שאמונים על נושא של זכויות עובדים, ארבעה פקחים בפועל ביחסי עבודה; משרד התמ"ת – 12 פקחים בפועל.
גלעד נתן: ממשרד הפנים יקדישו את כל מרציהם לנושא ענף הסיעוד.
גלעד נתן: אבל אם לא נעשית הסברה לפני כן אם העובדים לא יודעים על זכויותיהם, אם עדיין לא מחולקים באופן סדיר זכותונים בכניסה לישראל בנתב"ג, ולא ניתנים זכותונים בשגרירות ולא נערכים ראיונות.
גלעד נתן: ונשים העובדות בחקלאות שלא עשו להן ראיון בחוץ-לארץ, אז הנשים עדיין אין להן בכלל מידע.
גלעד נתן: הן לא מבוגרות אחר-כך על-ידי גורם חיצוני.
גלעד נתן: תשובתו של משרד הפנים שהם ערכו בחצי שנה האחרונה לפחות שני ביקורים אצל כל מעסיק חדש.
גלעד נתן: אנחנו פונים לארגונים של העובדים ואומרים לנו, חלק מהעובדים לא ראו מבקר כזה, לא עובד סוציאלי, אף אחד לא שאל אותם, אף אחד לא פנה אליהם.
גלעד נתן: אז יש בעיה גם בתחום הזה.
אורית זוארץ: אנחנו נתחיל עם הגב' מיכל רוזין, מאיגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ותקיפה מינית.
אורית זוארץ: בבקשה:
23653: בוקר טוב.
23653: אני רוצה להתחיל בעצם ולומר משהו קצת כללי בשני משפטים.
23653: הטרדה מינית קורית במקום העבודה בכל מקום במדינת ישראל.
23653: אנחנו גם פה בבית הזה.
23653: בכל שכבות האוכלוסייה, בכל מגוון האוכלוסייה.
23653: ואנחנו כמובן פועלות למיגור התופעה הזאת ככלל.
23653: אבל מוטל עלינו שבעתיים לדאוג לקבוצות שהן מוחלשות יותר וקבוצות שיש להן פחות יכולת להגיע גם למידע לגבי הזכויות שלהן וגם ליכולות לפנות, להתלונן או להפסיק באופן כזה או אחר את הפגיעה בהן.
23653: וכאן אנחנו מגיעות לנושא של עובדות זרות שבאמת הרבה מהתופעה שסובבת אותן, היא חוסר ידע, חוסר מידע.
23653: אבל גם צריך להבין הרבה מאוד חששות, כפי שיש לרוב הנשים, גם נשים שהן אמידות, חזקות, לא מוחלשות, עם סביבה תומכת, עם משפחה עם בית, שיכולות לקום ולעזוב עבודה.
23653: לא בקלות אנחנו יודעות שנשים קמות ועוזבות את מקום העבודה בעקבות הטרדה מינית.
23653: אנחנו יודעות את שיעור הנשים שמתלוננות או פונות למעסיק בתלונה על הטרדה מינית.
23653: השיעורים הם מאוד מאוד נמוכים.
23653: גם במקומות מאוד מוסדרים כמו נציבות שירות המדינה.
23653: כך שצריך להבין שאותן נשים שנמצאות פה ללא סביבה תומכת, ללא משפחה, לבד.
23653: נשלחו על-ידי משפחתן להגיע לארץ, לפרנס, לשלוח חזרה את הכסף הביתה – נמצאות בעמדה מוחלשות מראש מכל בחינה אפשרית כאשר הן מוטרדות מינית.
23653: ואנחנו באמת מנסות לעמוד על רצף הטיפול, ההתייחסות לנושא הטרדה מינית מהרגע באמת שהן מגיעות לארץ, הן מועסקות על-ידי המשפחות ועד בעצם כאשר קורית ההטרדה מינית ובמידה ואותה נפגעת מחליטה כן לדבר על כך, עם מי היא מדברת, עם מי היא יכולה לדבר, אל מי היא יכולה לפנות.
23653: מה נעשה עם זה.
23653: כלומר, יש פה רצף של אירועים שצריך לבחון אותו מהרגע שהיא נוחתת ועד חס וחלילה שקורה באמת מקרה הפגיעה ואיך היא מטופלת.
23653: קודם כל כמובן אנחנו חושבים שזכותון זה דבר מאוד חשוב בשפה של העובדת הזרה.
23653: אבל לא רק.
23653: אנחנו חושבות שיש צורך באיזשהו אקט של חתימה או של חוזה יותר מעמיק של הלשכה הפרטית שמעסיקה אותה מול העובדת הזרה, וגם למעסיק עצמו.
23653: להחתים גם את המעסיק.
23653: כי כרגע נשמעות טענות, אנחנו מתייחסות אליהן, נגיד מילה אולי קצת לא מקובלת, "הזויות", אבל יש טענות שנשמעות, בקשות למיניהן ששמענו פה גם בוועדה על טובות מיניות או פעילות מינית כזאת או אחרת עם המטופלים.
23653: אולי הם מותרים על-פי חוק, כלומר אותו מעסיק אומר, רגע, אבל אם אבא שלי מבוגר או הבן שלי יש לו צרכים, אז היא יכולה.
23653: ולכן הדברים האלה צריכים להיות לשני הצדדים, צריך להיות חוזה חתום ברור שהם מצהירים שמבינים את הנושא הזה שאסור לבקש.
23653: שהדברים יהיו שחור על גבי לבן.
23653: למדנו כבר שהתחומים האפורים בנושאים האלה.
אורית זוארץ: גם היה מקרה למיטב ידיעתי, של חוזה שהחתימו מהגרת עבודה שחלק מהשירותים שהיא צריכה לתת – גם שירותי מין.
אורית זוארץ: פשוט החתימו על חוזה שכזה.
23653: או-קיי.
23653: גם הלשכות הפרטיות, גם המעסיק יבין שעל-פי החוק במדינת ישראל, חלה עליו האחריות גם לדאוג שגם המעסיק וגם העובדת ידעו על הזכויות שלהם ועל החוק, חוק למניעת הטרדה מינית.
אורית זוארץ: ונכון להיום, מיכל, זה לא מתקיים?
23653: לא, כזה חוזה לא קיים.
אורית זוארץ: אין שום יידוע, לפי מה שאת יודעת?
23653: יש את החוק.
23653: סומכים על זה שאנשים מכירים את החוק.
23653: אנחנו לא סומכים על זה כפי שאנחנו תולים תקנון במקומות עבודה; כפי שאנחנו דורשים הכשרות במקום העבודה; כפי שאנחנו דורשים שהממונה תהיה ממונה על-פי חוק ותעבור הכשרה.
23653: למרות שזה לא על-פי חוק.
23653: אז אותו דבר צריך לדרוש במקומות האלה.
23653: הלשכה הפרטית צריכה לדעת שהיא חשופה להליכים שונים: פליליים, אזרחיים, מינהליים, שעשויים לגרור בין היתר התליית זכאותו לאישור העסקה.
23653: הדבר הנוסף וזה עלה פה במ.מ.מ.
23653: על-ידי גלעד, שהעובדים הסוציאליים שמגיעים לפקח, לבדוק, להיות בקשר עם המשפחה, אנחנו באמת שמענו גם מארגוני הסיוע וגם מהעובדות הזרות, שבעצם אין התייחסות לעובדות הזרות.
23653: הם באים הביתה, הם בודקים את מצב הבית, את מצב המטופל, האם דואגים לו, האם הוא מקולח כמו שצריך.
23653: האם הוא מרוצה מהטיפול בו.
23653: אבל בעצם אין התייחסות, לא פונים בכלל לעובדת הזרה, לא מדברים אתה.
23653: ואנחנו גם חושבות: אל"ף, שחייבים לדבר אתה, צריך להיות שאלון ברור מה שואלים אותה.
23653: לא לשאול אותה "האם הוטרד מינית".
23653: כפי שאנחנו יודעות, על השאלה הזאת רובנו נענה "לא", אוטומטית נגיד "לא".
23653: גם כאשר אנחנו בשידור חי מטרידים אותנו מינית, ראו "האח הגדול", אנחנו עדיין נגיד "לא, לא הוטרדתי, לא נפגעתי".
23653: זה טבעי לנשים להגיד "לא הוטרדתי".
23653: ולכן צריך לדעת לשאול את השאלות בצורה כזאת שהתשובה תבוא מעצמה ולא בתשובה ישירה של "כן".
23653: אותם עובדים סוציאליים שמגיעים לבית – הם צריכים להיות רגישים, הם צריכים לקחת את העובדת הזרה הצידה, לדבר אתה בצד, יכול להיות אפילו מחוץ לבית.
23653: צריך לחשוב על זה אבל סביר להניח שיהיה לה יותר קושי לדבר בחופשיות ליד בני המשפחה.
23653: והדבר הכי חשוב, רננה אחר-כך באמת תתייחס לזה, כי אנחנו התחלנו באיזשהו שיתוף פעולה בעניין.
23653: זה הכשרות לעובדים ולעובדות הסוציאליים.
23653: מי שלא מקבל הכשרה להבין מה זו הטרדה מינית - מה זו פגיעה מינית, איך מתנהגת מישהי שנפגעה.
23653: או איך לקבל פניה של נפגשת אומרת לעובד סוציאלי שהוא עושה לי ככה וככה, היא לא תדע איך להכיל את זה בעצמה ואיך להתמודד עם זה.
23653: וגם לגבי המפקחים ממשרד הפנים.
23653: אין ספק שצריך שכל המפקחים יעברו איזושהי הכשרה בנושא הזה.
23653: נקודה אחרונה.
23653: מה קורה בתחילת התהליך בעצם כאשר עובדת מחליטה כן לספר לאותה עובדת סוציאלית שהיא נפגעה, מה עושים אז.
23653: האם מוציאים אותה מיד מהבית, שאנחנו נדאג לכך כמובן.
23653: מה עושים עם אותו מעסיק, עם אותה משפחה.
23653: יש סיבות נוספות שהן לא קמות ועוזבות ולא רק כמובן שמישהו מחזיק אותם בכוח, אנחנו לא מדברים פה על כפיה שנועלים אותן בבית, אבל יש דרכים אחרות שאישה נשארת במקום העבודה, ואז האישה הישראלית במקום עבודה נשארת למרות ההטרדה המינית והיא מרגישה כבולה ואסירה במקום עבודתה מסיבות סוציאליות ואחרות.
23653: אנחנו לא נפרט פה אבל כמובן שיש לזה תיאוריה שלמה.
23653: לכן צריך ללמוד מהי פגיעה מינית ואיך מתנהגים תחת פגיעה מינית.
23653: העובדת הזרה מספרת לעובדת הסוציאלית או לנציג מהלשכה הפרטית שאכן יש פגיעה, מה קורה לגבי המעסיק.
23653: מה קורה לגביה.
23653: האם היא מיד מסודרת לעבודה אחרת.
23653: כמה נשים כאלה אכן עזבו.
23653: זה חשוב מאוד לקבל נתונים, כמה מיד כשעזבו הועסקו בעבודה מיידית, או שנשארו פה לא חוקיות או נאלצו לעזוב.
23653: ואכן מה קורה לאותו מעסיק.
23653: האם יש דלת מסתובבת.
23653: כלומר, ברור לנו שצריך לדאוג לאותו מטופל.
23653: אם זה מטופלת אישה והבן הטריד או הבעל; או אם מי מטופל גבר שמטריד.
23653: האם שוב נותנים לו אישה חדשה יומיים אחרי זה וגם אותה הוא מטריד.
23653: האם דואגים לדברים האלה.
23653: האם זה נעשה – מדיאלוג שלנו הדברים האלה ידועים ומטופלים.
23653: חשוב לשמוע את זה פה בוועדה.
אורית זוארץ: עו"ד גרשוני, את רוצה להתייחס?
רחל גרשוני: בסוף.
אורית זוארץ: או-קיי.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לרננה לוי.
אורית זוארץ: רננה, עובדת סוציאלית, מרכזת את קורסי העובדות הסוציאליות בלשכות הפרטיות.
אורית זוארץ: בדיון הקודם הגעת כמה דקות אחרי תחילת הדיון.
אורית זוארץ: עלו כמה וכמה נושאים.
אורית זוארץ: ביניהם ההסברה לעובדות על הזכויות שלהן; הזכות ונים; הביקורות והפיקוח שאתן עושות בבתים; השיחות שלכן עם העובדות; השאלונים שדיברנו עליהם, השאלונים שתפיצו, שאלות על תנאי העסקתן.
אורית זוארץ: אני אודה לך אם תשתפו אותנו מה נעשה מאז.
רננה לוי: בעצם הייתי רוצה להתחיל דווקא עם אמירה מאוד סובייקטיבית שלי כבן-אדם ולהציג את תפיסת העולם שלי כעובדת סוציאלית.
רננה לוי: כעובדת סוציאלית אני למדתי, אני מונחית על-פי ערכים מאוד אנושיים, מאוד מוסריים.
רננה לוי: ואני חושבת שמהיום שהגעתי לעבודה שלי, אחד הנושאים הכי משמעותיים בעיניי היה להתייחס אל העובדים הזרים קודם כאל בני-אדם, בעלי זכויות.
רננה לוי: והאמונה הגדולה שמנחה בעבודה הזאת היא אחת, שככל שהעובדים הזרים יהיו יותר מרוצים בעבודתם – כך יהיה טוב יותר למעסיקים שמקבלים את השירות.
רננה לוי: ולצורך העניין, כדי להשיג את המטרה הזאת – הדבר הראשון שעשינו זה היה הידברות עם קבוצות בעלות ידע בתחום של עובדים זרים כגון הג'וינט, כדי לבנות איזשהו מערך הדרכה שיבוא ובעצם יעזור לעובדים הסוציאליים להפנים מתודיקה, שיטה חדשה שלא מוכרת בישראל.
רננה לוי: דהיינו, היכרות מעמיקה עם העובד הזר, על כל הצרכים שלו, על כל המאוויים שלו, על כל הרצונות שלו, על התרבות שלו, תאפשר להפנים את דפוסי ההתנהגות שלהם ולקבל שירות הרבה יותר איכותי יעיל ומועיל, לטובת המעסיק שהוא הקשיש והנכה.
רננה לוי: לצורך העניין, בדיונים שערכנו עם הג'וינט, בנינו תכנית הדרכה מאוד משמעותית בתחום הזה כדי לקדם את הנושא.
רננה לוי: עשינו פיילוט יחד עם קבוצה מאוד רצינית של עובדים סוציאליים מהשטח.
רננה לוי: ללמוד את הנושאים שעולים מהשטח, לראות איפה הקשיים, איפה המצוקות, איפה הבעיות ואיך אפשר לתת להם מענה מאוד מלומד ומאוד מקצועי, כדי לשפר את איכות השירות בשטח.
אורית זוארץ: כמה עובדים סוציאליים יש בארץ וכמה עובדים עברו את ההכשרה בפיילוט הזה?
רננה לוי: בפיילוט, עברו בערך 23 עובדים סוציאליים.
רננה לוי: אני הבנתי כדרך אגב שגלעד נתן ציין שבעצם בחצי שנה האחרונה היו אנשים שטענו שלא נעשה אצלם בקרות לעובדים הסוציאליים.
אורית זוארץ: כמה פעמים עובד סוציאלי צריך להגיע למשפחה?
רננה לוי: אני אסביר הכל.
רננה לוי: לצורך העניין רק לסבר את האוזן.
רננה לוי: ב-22.2.2011 אני פניתי למרכז לשכות הפרטיות בסיעוד, נסים שמעוני, וביקשתי ממנו בעצם, לאור העבודה שלו, לתת לנו פולו-אפ על כל אותן בקרות שנעשו בחצי השנה האחרונה.
רננה לוי: נסים שמעוני שלח את המכתב למרכז המחקר בכנסת ישראל והוא כותב כך: "קראתי את דו"ח ההטרדות המיניות אשר נכתב על-ידי מרכז המחקר של הכנסת.
רננה לוי: הנני מבקש להגיב על-כך בתוקף תפקידי כמרכז לשכות פרטיות בסיעוד.
רננה לוי: חלק מההגדרות תפקידי הינן לפקח ולרכז את כל ביקורי הבית אשר מתבצעים על-ידי הלשכות הפרטיות.
רננה לוי: ולהקפיד על ביצוע ביקורים על-פי הנוהל, נוהל לשכות פרטית, יוני 2010.
רננה לוי: לשכות פרטיות בסיעוד נדרשו על-פי הנוהל לדווח לי בסוף שנת 2010 על דיווח חצי שנתי, על סך כל הביקורים שעשתה כל לשכה בהתאם למספר המעסיקים העובדים הרשומים בלשכתה.
רננה לוי: בבדיקה שערכתי וממצאים שעולים בהתאם לדיווחים, נמצא כל לשכה ביצעה לפחות ביקור אחד בחצי השנה האחרונה למעסיק ותיק.
רננה לוי: ולמעסיק חדש, בוצע לפחות שני ביקורים במהלך חצי השנה האחרונה.
רננה לוי: לידיעתכם, בלשכות מועסקים 103 עובדים סוציאליים אחראים.
רננה לוי: בכל לשכה עובד סוציאלי אחד.
רננה לוי: 250 עובדים סוציאליים משניים ועוד 223 עובדים בעלי תפקידים בכירים, שהוכשרו לצורך העניין לעשות בקרות בתוך בתים של לשכות פרטיות".
אורית זוארץ: אם אני מבינה, יש כאן 576 שמגיעים לבתים בהם מועסקות מהגרות עבודה.
רננה לוי: ורק במאמר מוסגר אני אציין ואוסיף, שמהידע שלי וההיכרות שלי, לפחות על חלק מהאוכלוסייה הזו יש בקרות של ביטוח לאומי, של חברות סיעוד שהן נכנסות לאותם בתים, ושל לשכות הרווחה.
אורית זוארץ: כשהן מגיעות לביקור, מה קורה שם.
אורית זוארץ: מהן עושות בביקור.
אורית זוארץ: מה בדיוק הן הולכות לעשות?
רננה לוי: כבר לפני חצי סיפרתי לכבודה ולוועדה, בעצם אחת המשימות המאוד משמעותיות שלקחתי על עצמי בתקופה הראשונה שלי בתפקיד, היא לבנות מערך של שאלונים ברור כדי לאפשר לעובדים הסוציאליים כלי נוסף לאבחון כל אותן מצוקות שיכולות להתרחש בבית של מעסיק.
רננה לוי: ואמנם השאלונים האלה הוכנו ובשבוע שעבר הם היו לצאת לפרסום, אלא מכיוון שבמפגש אקראי עם "קו לעובד" החלטנו בכל זאת לתת ל"קו לעובד" לעשות פולו-אפ על השאלונים הללו, ולעכב בכל זאת את הפרסום של השאלונים, כדי לקבל חוות-דעת נוספת של "קו לעובד" מתוך אמונה ששיתוף פעולה כאן יכול לקדם את השירות שאנחנו מצפים שיקרה בתוך הבתים.
רננה לוי: "קו לעובד" אמנם הגיב, הבקשות שלו הוכנסו לתוך השאלונים האלה, ובימים הקרובים אנחנו אמורים לפרסם אותם.
אורית זוארץ: אני רק מחדדת שמיוני עברנו קצת יותר מחצי שנה.
אורית זוארץ: ואני מאוד מעריכה את העבודה המסורה שלך ואת הנכונות שלך לתת מענה אמיתי לעובדות.
אורית זוארץ: אבל אני חושבת שזה פרק זמן שהוא ארוך כדי להכין שאלון, כדי להריץ איזשהו פיילוט בשימוש בשאלון.
אורית זוארץ: ואם אנחנו מדברות על תוך כמה ימים, בואי תתני לנו לוח זמנים כי במקרה הזה זה חשוב.
רננה לוי: אני רוצה לחדד נקודה מסוימת משמעותית.
רננה לוי: השאלון הזה הונח לשולחנם של עובדים סוציאליים בלשכות של משרד הרווחה, של המוסד לביטוח לאומי, של ארגונים שונים.
רננה לוי: וזאת מתוך כוונה לכסות ככל שניתן את כל אותם קשיים, מחדלים שעלולים לקרות בבתים.
רננה לוי: ולכן פרסום השאלון וההכנה שלו לקחה המון זמן מתוך הכוונה לקבל ככל שניתן אינפורמציה מאנשים שעוסקים בתחום הזה.
רננה לוי: זאת הסיבה.
רננה לוי: אבל יחד עם זה אני רוצה לציין דבר נוסף.
רננה לוי: העובדה שהשאלון הזה יוצא רק בימים האחרונים, לא אומרת שהשטח נשאר נותר ריק לבד ללא איזושהי אחריות שלנו כרשות.
רננה לוי: אני עובדת באופן צמוד, צפוף ושיטתי עם כל עובד סוציאלי מהשטח, אנחנו נותנים להם ייעוץ, הדרכה, סיוע בכל מקרה ומקרה שקורה בתוך העבודה היומיומית השוטפת של הלשכות הפרטיות.
רננה לוי: ולראיה, יום שישי לפני שלושה או ארבעה חודשים, היה סיפור של אונס של עובדת זרה על-ידי עובד זר, בשעה 21:00 אני הפרעתי למיכל רוזין כדי באמת לקבל מענה איכותי וטוב עבור אותה עובדת זרה.
רננה לוי: ומשטרת ישראל, דווקא הכחולים, נתנה שם טיפול לאלה לאלה.
רננה לוי: העובדת הזרה קיבלה ליווי של הלשכה.
רננה לוי: מיכל רוזין הצטרפה, רווחה הצטרפו לסיפור הזה והטיפול היה מצוין.
רננה לוי: אני פשוט מצטערת על כך שאני כל הזמן שומעת כאן טרוניות וטרוניות ובשטח הדברים נראים אחרת.
אורית זוארץ: בשטח יש נשים שמותקפות מינית.
אורית זוארץ: בשטח יש עובדות שהפרת זכויות האדם שלהן מתקיימת.
אורית זוארץ: והמקום שלנו באמת לטפל בבעיות, הלוואי ויכולנו לקיים ועדה ולדבר רק על החלקים מתקיימת הטובים והחיוביים.
אורית זוארץ: התפקיד שלנו זה באמת לבקר ולפקח.
אורית זוארץ: אנחנו בכל פעם מחדש מציינים לטובה גם את העבודה של משטרת ישראל וגם משרד הפנים וגם משרד הרווחה, וגם הארגונים וגם משרד הבריאות.
אורית זוארץ: אבל אין בה החיזוקים שמשרדי הממשלה מקבלים וכמובן משרד המשפטים, אין בהם כדי להרפות את ידינו בטיפול בנקודות שבהן אנחנו נדרשים לטפל ולהמשיך ולהרחיב את הטיפול.