GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל גרשוני: יחידת המטה השנייה זה היחידה שלנו, יחידת תיאום המאבק בסחר בבני אדם.
רחל גרשוני: מה שאנחנו עושים, אנחנו קודם כל עומדים הכן ודרוך כדי לאבחן בעיות בשטח.
רחל גרשוני: אנחנו בקשר יום-יומי עם ארגוני סיוע, עם הסיוע המשפטי, אנחנו עם הפרקליטות, עם האפוטרופוס, עם כל היחידות, כדי, אני רואה את זה כמו, אולי זה לא טוב, כמו עכבר שמריח את השטח.
רחל גרשוני: כל הזמן לראות איפה הבעיות, לכנס ישיבות, כדי שלא יתפחו.
רחל גרשוני: דבר שני, כשאנחנו אומרים שיש צורך בחקיקה, אנחנו פונים ליחידות הרלוונטיות ומנסים לשכנע שהם אכן יחוקקו.
רחל גרשוני: אנחנו רואים צרכים בשטח למשל ראינו צורך, צורך בשטח לעצב סדנאות תרבות.
רחל גרשוני: אז עכשיו, אנחנו מנסים לעצב סדנאות תרבות לגבי תרבויות אסיה, תאילנד, סין, הפיליפינים, וסרי-לנקה, שהרבה מקרבנות הסחר לעבדות באים משם.
רחל גרשוני: בד בבד, אנחנו עובדים עכשיו על תרבויות אפריקה, זה עם היחידה, יש ספר כבוד, כבוד המלכים, אנחנו, אנחנו קוראים הרבה חומר על אפריקה, כדי איכשהו להעמיד פיילוט, כי זה צורך זועק מהשטח, מגיעים עכשיו קרבנות מאריתריאה, מסודן.
רחל גרשוני: נודע לי היום שהיתה פשיטה משטרתית, והיו קרבנות מסודן.
רחל גרשוני: אז זה גם זה חשוב.
רחל גרשוני: יש פרקליטות.
רחל גרשוני: הפרקליטות עושה עבודה חלוצית, הייתי אומרת.
רחל גרשוני: אין הרבה תיקים ברחבי העולם של סחר לעבדות ולעבודת כפייה.
רחל גרשוני: לגבי סחר לזנות, הפרקליטות עשתה עבודה נפלאה בעיצוב הנחיות.
רחל גרשוני: אני אשאיר את זה לחברתי, באמת.
רחל גרשוני: אבל באמת, היא זאת שהציגה לבית-המשפט העליון את התפישה המרכזית שזו עבירה של הפרת זכויות אדם, הגישה את הערעורים, העמידה את כתבי האישום והודות למאמציה ומאמצי אחרים, יש לנו את ההצלחות.
רחל גרשוני: בסחר לעבדות ולעבודת כפייה, על אף שיש מיעוט תיקים בעולם, עכשיו יש לנו כבר שני תיקים מרכזיים בסחר לעבדות ולעבודה כפייה.
רחל גרשוני: רק שלשום הוגש כתב אישום חדש, שחברתי תפרט קצת לגביו, מאוד מלהיב, אני חייבת להגיד.
רחל גרשוני: זה דורש אומץ, זה לא דבר של מה בכך.
רחל גרשוני: הנחיות וכן הלאה.
רחל גרשוני: הסיוע המשפטי.
רחל גרשוני: הסיוע המשפטי הפך ליחידה שעוסקת גם באכיפה, גם בהגנה וגם במניעה.
רחל גרשוני: במניעה משום שהיא יוצרת אקלים של Outreach, השלטים שלה מוצבים, האנשים יודעים שהיא מגישה את התביעות האזרחיות והיא, עוד חברתי תפרט, בדבר תביעה שזכו במיליונים של שקלים.
רחל גרשוני: היא עוזרת לרשויות אכיפת החוק, היא מפנה להם קרבנות שהם לא זיהו לפעמים, ובוודאי שהיא, היחידה הזאת, היא מקור נפלא להגנה על קרבנות הסחר ומי שמרכזת את המאבק הזה, ביחידה, היא דרוכה, קשובה, ועובדת בצורה מעבר לחלומות.
רחל גרשוני: היחידה להסכמים בינלאומיים, זה חברתי פה הלה טנא.
רחל גרשוני: הייתם חושבים שהיחידה הזאת רק מדווחת.
רחל גרשוני: היא גם מדווחת לכל מיני רשויות, אבל היא גם נוטלת תפקיד אקטיבי בכל מה שיחידת התיאום עושה.
רחל גרשוני: היא פשוט שותפה לדרך, היא משתתפת בצוות ההיגוי על התרבויות, למשל, והיא עוד תפרט.
רחל גרשוני: היא ייצגה את המדינה עכשיו בעניין מאוד מאוד מסובך, בווינה.
רחל גרשוני: היא תפרט.
רחל גרשוני: מחלקת ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים, אחראית לחקיקה פלילית.
רחל גרשוני: האמת היא שהחוק המקיף על סחר בבני אדם יצא מהיחידה הזאת, אני התחלתי לעבוד ביחידה הזאת ובסוף החוק כבר עבדתי ביחידת תיאום המאבק, אז בשיתוף פעולה, החוק המקיף יצא ועוד אנחנו בשיתוף פעולה, פועלים לקדם חקיקה אחרת.
רחל גרשוני: בנוסף לזה, יש לנו את האפוטרופוס הכללי, אני תמיד קוראת לאפוטרופוס הכללי אביהם של יתומים, שהוא גם יפעיל את קרן החילוט היהודית וגם נטל על עצמו תפקיד להמציא פיצויים לקרבנות הסחר לזנות, שעזבו את המדינה וחברתי פה גם תפרט בעניין הזה ודייני בית הדין לביקורת משמורת.
רחל גרשוני: דייני בית הדין הפכו לצומת מרכזית לזיהוי קרבנות סחר לעבדות ולעבודת כפייה, מגיעים מאפריקה.
רחל גרשוני: אמנם הם לא נפלו קרבן בגבולותינו, אבל היחידה הזאת, אני התחלתי לראות יותר ויותר החלטות שמפנים למקלט.
רחל גרשוני: אנחנו ערכנו שם הכשרה והאוזניים קשובות וכל הזמן יש זרם של החלטות ומנהלת המקלט גם כן מודעת לזה שזה, זה באמת מקור נפלא לאיתור וזיהוי קרבנות סחר.
רחל גרשוני: אני חושבת שבזה סיימתי.
רחל גרשוני: לגבי דו"ח מחלקת המדינה, תראו, אני מעדיפה שחברתי הלה טנא תתייחס לזה, אבל אנחנו בשיחות על העניין הזה.
אורית זוארץ: תודה רבה לך, גב' גרשוני, ואנחנו נמשיך עם עו"ד תמר פרוש מפרקליטות המדינה, תוכלי להרחיב קצת יותר על הגשת כתבי אישום ועבודה של הפרקליטות בסוגיה הזו.
תמר פרוש: קודם כל אני אקדים ואומר שכל הנושא של סחר בבני אדם מרוכז בכל מחוז ומחוז על-ידי רפרנט מחוזי וכמו כן הוא מרוכז אצלנו בפרקליטות המדינה באופן ארצי, בשביל שתהיה לנו גם תמונה מלאה על כל התיקים שמתנהלים בזמן אמת וגם כדי לגבש מדיניות אחידה בתיקים האלה ובהעברות האלה.
תמר פרוש: אני אתחיל עם סחר למטרות זנות.
תמר פרוש: בתחום הזה באמת ראינו שכר בעבודתנו ובדמות של צמצום התופעה בצורה הקשה שלה, שהיינו עדים לה בעבר.
תמר פרוש: בתחום הזה, הפרקליטות השקיעה עבודה רבה גם בליווי חקירות ומתן הנחיות ליחידות החוקרות, גם בניסוח הנחיה לעצמנו, לגבי איך אנחנו מפרשים את הסעיפים האלה, וגם בשכנוע של בתי-המשפט ובמיוחד בית-המשפט העליון, בפרשנות המשפטית שלנו לעבירות הסחר, שמדובר יותר בהיבט של שליטה בקרבן, לא סחר במובן הפשוט של המילה ובתי-המשפט קיבלו את הפרשנות שלנו.
תמר פרוש: בתיקים האלה אנחנו גם הגענו לרמת ענישה גבוהה יחסית.
תמר פרוש: אלה גם תיקים שדורשים משאבים רבים, זאת אומרת, לפעמים נדרשים חיקורי דין בחוץ לארץ, לפעמים אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם המחלקה הבינלאומית בענייני הסגרה, וכמו שאמרתי, המאמצים האלה נשאו פרי וסחר בנשים בצורה המכוערת שלו, שהכרנו בעבר, כמעט ואנחנו לא נתקלים בו היום.
אורית זוארץ: יש צורה לא מכוערת לסחר בנשים?
תמר פרוש: בצורה היותר מכוערת שלו.
אורית זוארץ: את מדברת על הברחות דרך מצריים?
אורית זוארץ: רק אתמול פורסמה כתבה על נשים שהוברחו מבלרוס והגיעו לארץ ונסחרו למטרות זנות.
תמר פרוש: עכשיו?
תמר פרוש: הוברחו עכשיו?
אורית זוארץ: אתמול.
אורית זוארץ: שלושה גברים בשנות ה- 40 נעצרו אתמול, על-ידי שוטרי הימ"ר, בחשד למעורבות ברשת סחר בנשים, אחד מהם מככב כבר כסוחר בבני אדם מהעבר.
אורית זוארץ: סבן.
אורית זוארץ: אז יש כאן עוד, יש עוד נשים שכנראה אולצו.
אורית זוארץ: זה לא פשיטה חדשה?
קריאה: זה נספחים, ועצורים נוספים.
אורית זוארץ: על הפרשייה התמנונית הזו?
קריאה: תמנון.
קריאה: סחר בנשים.
אורית זוארץ: כי הופתעתי, בזמנו דיברנו על כך שנשים מגיעות הנה עם אשרת תייר וביקשנו לבחון את השינוי בדפוסי הסחר וזו היתה הודעה שיצאה ולכן היה לי חשוב לבדוק האם פשיטות המשטרה, איך אומרים?
אורית זוארץ: העלו איזה שהוא ממצא חדש.
אורית זוארץ: יש כאן עוד מקרה של עובדת זרה שנכלאה על-ידי מעסיקים בירושלים.
תמר פרוש: אני אתייחס לזה בהמשך.
תמר פרוש: אז קודם כל, לגבי זרועות התמנון, פרשיית זרועות התמנון, אז בימים האלה מתנהל בתל-אביב תיק מורכב, התיק של רמי סבן, הוא מתנהל כרגע כנגד שבעה נאשמים שכתב האישום מייחס להם 23 אישומים.
תמר פרוש: מבחינת נפגעות העבירה בתיקים האלה, למרות שהפרקליטות לא מייצגת את נפגעי העבירה בהיבט הצר של העניין בהליך הפלילי, אין תיק סחר שבו אנחנו לא שמים את נפגעות העבירה במרכז, גם במהלך ניהול התיק, גם בסיום התיק.
תמר פרוש: לדוגמה, אנחנו הנהגנו מדיניות ברורה של התניית הסדרי טיעון עם נאשמים בהפקדת פיצויים מראש לנפגעות העבירה.
אורית זוארץ: ואיפה זה עומד?
אורית זוארץ: מבחינת ההליכים המשפטיים, מפקידים?
אורית זוארץ: לאן הכסף עובר?
תמר פרוש: אנחנו מתנים את הסדר הטיעון, זאת אומרת עד שלא רואים את הכסף, עד שהוא לא מופקד.
אורית זוארץ: אין הסדר טיעון.
תמר פרוש: אין הסדר טיעון.
אורית זוארץ: ויש לכם מקרים כאלו?
אורית זוארץ: זה מה ששאלתי.
תמר פרוש: ויש מקרים כאלו, אנחנו גם בתיקים האלה מגיעים יחסית לתיקים פליליים אחרים, לפיצויים בסכומים יפים, למשל פרקליטה בתל-אביב נתנה לי עכשיו דוגמה לתיק שבו השגנו פיצוי של 130,000 שקלים, שזה יחסית לתיקים פליליים אחרים זה פיצוי יפה לנפגעת אחת.
תמר פרוש: אנחנו מודעים לזה שכמובן שהכסף לא מהווה תחליף לסבל שעברו הקרבנות האלה, אבל זה בהחלט משהו שיכול לסייע להם בצעדים הראשונים של השיקום לאחר מכן.
תמר פרוש: חשוב גם להדגיש בתחום של סחר למטרות זנות, שאנחנו לא נחים על זרי הדפנה, אנחנו כל הזמן עם האצבע על הדופק.
תמר פרוש: אנחנו גם מאוד קשובים לדברי הארגונים לגבי השינוי דפוסי הסחר, אנחנו עוקבים אחרי העניין הזה, ואנחנו משתפים פעולה עם המשטרה בהתמודדות עם סרסרות ברמות השונות שלה, גם כשזה לא מתמלאים היסודות של עבירת הסחר אלא הסרסרות, הבאת אדם לידי עיסוק בזנות.
תמר פרוש: זה חשוב להבין שזה גם עניין מורכב.
תמר פרוש: זאת אומרת, אנחנו מנסים להתמודד עם התופעה הזו בצורה שתניב תוצאות ארוכות טווח.
תמר פרוש: זאת אומרת, לא לסגור מכון שייפתח מכון אחר תחתיו, אלא להשיג הישגים משמעותיים ואנחנו כל הזמן ממשיכים לעסוק בנושא הזה.
תמר פרוש: זה לגבי מטרות זנות.
תמר פרוש: לגבי עבדות ועבודות כפייה.
תמר פרוש: קודם כל, בשנה האחרונה אנחנו עבדנו הרבה לחזק את שיתוף הפעולה בין הפרקליטות לבין זרוע סער לבין משרדי הממשלה שעוסקים באכיפה המנהלית, מתוך תפישה שרק פעולות משולבות יכולות להביא למיגור של התופעה הזו.
תמר פרוש: קיימנו מספר ישיבות, גם עם המשטרה, גם עם הרפרנטים שלנו, גם עם משרד הפנים.
תמר פרוש: הנושא הזה מרוכז באופן צמוד, מלווה באופן צמוד על-ידי המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים.
תמר פרוש: שיתוף הפעולה הזה גם מאפשר לנו לזהות יעדים.
תמר פרוש: כך, למשל, אנחנו זיהינו את הנושא של גביית יתר של דמי תיווך כנושא שראוי לתקוף אותו.
תמר פרוש: מדובר בדבר שבעצם יוצר את הקרקע לניצול מהגרי עבודה, החובות העצומים שהם מגיעים אתם לישראל.
תמר פרוש: התחום הזה נמצא על סדר היום שלנו, הוא בתוכניות העבודה שלנו.
תמר פרוש: אנחנו מכוונים מאמצי אכיפה בכיוון הזה, תוך שיתוף של רשויות המס, הרשות לאיסור הלבנת הון.
תמר פרוש: גם פה צריך להבין שאלה חקירות כלכליות מורכבות.
תמר פרוש: הרבה פעמים העבירות האלה מתבצעות מחוץ לגבולות ישראל ופרקליטים שלנו מלווים חקירות כאלה ומטבע הדברים אני לא יכולה להרחיב עוד בעניין הזה, לגבי החקירות.
תמר פרוש: מבחינת פרשנות סעיפי העבירות, עדיין אין לנו פסיקה של בתי-המשפט בסעיפים האלה.
תמר פרוש: ככל שיתגבשו עוד תיקים, אז גם תהיה לנו, הפרשנות המשפטית תהיה יותר ברורה.
תמר פרוש: יש כוונה אצלנו לנסח הנחיה מקצועית משפטית שתסייע לפרקליטים לזהות את התיקים האלה ולנהל אותם.
תמר פרוש: אנחנו לומדים את הנושא, בין היתר באמצעות גב' גרשוני והסדנאות שהיא עורכת ואחת התוצאות של זה, אני חושבת, היא באמת אותו כתב אישום תקדימי שהוגש השבוע בעבירות של החזקה בתנאי עבדות, פעם ראשונה שהוגש כתב אישום ביחס לאחזקה בתנאי עבדות של מהגרת עבודה מהפיליפינים, שנאלצה לעבוד בשעות לא סבירות, בתנאים לא סבירים והיתה כלואה בבית.
תמר פרוש: אני מניחה שגב' גרשוני בהמשך גם תפיץ את כתב האישום הזה.
רחל גרשוני: הייתי צריכה לקבל רשות.
אורית זוארץ: את כבר קיבלת רשות.
רחל גרשוני: לכולם?
אורית זוארץ: זה כבר פורסם, למיטב הבנתי.
אורית זוארץ: אבל לא כתב האישום עצמו.
אורית זוארץ: אני חושבת שכבר דיברנו על הנושא הזה לפני שנה בדיון שהתקיים עם שר המשפטים על המקום הזה של לגבש כתבי אישום ולאסוף ראיות ולפעמים צריך פרקליט או פרקליטה נועזת ושופט שיהיה מאוד מהצד השני ויהיה מוכן באמת ללכת עד הקצה ולהרשיע.
אורית זוארץ: אגב, אני מקדמת בברכה את חברת הכנסת סולודקין שהצטרפה אלינו וחזרה.
אורית זוארץ: עוד נושא שרציתי לבדוק לגבי הפרקליטות, האם הפרקליטים שותפים למערך ההדרכות וההכשרות ואם, וזה אולי לרחל, האם יש איזה שהיא למידה או בחינה של מה קורה בעולם מבחינת הגשת כתבי אישום, ושיתופי פעולה סביב הנושא הזה.
אורית זוארץ: כי אנחנו צריכים תקדים וברגע שיהיה כאן תקדים, אז אפשר יהיה להמשיך ולתבוע את אותם סוחרים.
תמר פרוש: אני אתייחס לזה אולי בסוף, אני רק רוצה גם להעיר, כתב האישום הוגש.
תמר פרוש: אנחנו עדיין לא יודעים מה יהיה במהלך המשפט ומה יהיה בפרשת ההגנה.
תמר פרוש: זאת אומרת, אנחנו מבחינת חומר הראיות שקיים אצלנו, כך אנחנו רואים את הדברים.
תמר פרוש: דברים יכולים להשתנות במהלך הדרך, אבל בנקודה הזו אנחנו בהחלט מאמינים בתיק הזה והולכים אתו.
תמר פרוש: חשוב גם לציין את התיק של גואל רצון, שמתנהל בימים אלה על-ידי עו"ד דליה אברמוב, בדיוק בעבירות האלה.
תמר פרוש: מעבר לזה, גם חשוב לי להזכיר שאנחנו מנהלים תיקים בעבירות נלוות שמבוצעות כלפי מהגרי עבודה, עבירות מין שמבוצעות גם על-ידי המעסיקים, הם לא תקדימיים במובן הזה שזה כתבי אישום בעבירות מין, אבל אנחנו מנהלים אותם כשאנחנו ערים לניצול, להיבט של הניצול המיוחד שיש כשמדובר במהגרי עבודה, עבירות אלימות, עבירות של כליאת שווא וכדומה.
תמר פרוש: אנחנו כל הזמן עם היד על הדופק לתיקים חדשים שמגיעים מהמשטרה, כמו שאמרתי יש לנו רפרנט בכל מחוז שמכירים את הנציגים של זרוע סער וגם אני וגם המשנה לפרקליט המדינה כל הזמן בקשר עם זרוע סער ואנחנו משתדלים כל הזמן להיות מעודכנים בזמן אמת, בשביל באמת לאתר את התיקים המתאימים.
תמר פרוש: שתי מילים על סחר לצורך קצירת איברים.
תמר פרוש: כבר ניהלנו תיק אחד שהסתיים בהסדרי טיעון, כשהנאשם המרכזי שם קיבל עונש מאסר בפועל.
תמר פרוש: כרגע מתנהל תיק נוסף בפרקליטות מחוז צפון, בעבירות של סחר בבני אדם למטרת נטילת איברים ועבירות נוספות של הלבנת הון, מרמה.
תמר פרוש: כתב האישום הזה מתנהל כנגד חמישה נאשמים, אחד מהם במעצר עד תום ההליכים ואנחנו מחכים לראות מה יש שם.
תמר פרוש: לגבי הכשרות פרקליטים משתתפים בהשתלמויות שרחל מארגנת, וכאשר, בחודשים הקרובים אנחנו מתכוונים לנסח את אותה הנחיה מקצועית שהתייחסתי אליה, כשכמובן חלק מהעבודה עליה תיקח בחשבון את מה שאנחנו יודעים שקרה בחוץ לארץ, פסקי דין שניתנו שם, אנחנו נשתדל ללמוד מהם, מפסקי-הדין שניתנו בישראל בעבירות של סחר למטרות זנות.
תמר פרוש: אנחנו מאוד מקווים שזה יהיה בקרוב.
אורית זוארץ: חברת הכנסת סולודקין מבקשת לשאול שאלה, בבקשה.
מרינה סולודקין: הזכירו כאן את המקרה של גואל רצון ואני רוצה להבין, בגלל שעד היום אני לא מבינה.
מרינה סולודקין: האם במדינת ישראל יש בסיס משפטי לסלחנות לפוליגמיה?
מרינה סולודקין: למה זה לקח כל-כך הרבה שנים, להכניס את גואל רצון לכלא, בגלל שפוליגמיה זה כלי הכי טוב לעבדות, גם מינית, גם כלכלית, מכל מיני בחינות.
תמר פרוש: קודם כל, אני לא מספיק בקיאה בראיות בתיק של גואל רצון, אני לא יודעת אם שם קיים מיצוי באופן פורמאלי.
אורית זוארץ: לא, השאלה היתה הרבה יותר כללית, אם הבנתי את חברת הכנסת סולודקין.
תמר פרוש: פוליגמיה היא עבירה לפי חוק העונשין וכך אנחנו מתייחסים לזה.
תמר פרוש: התיק של גואל רצון הוא חמור הרבה יותר מאשר פוליגמיה, מכיוון ששם היו עבירות מין, חלק מהעבירות בוצעו כלפי קטינות, היה שם ניצול, החזקה בתנאי עבדות.
תמר פרוש: אנחנו מתייחסים לזה כתיק הרבה יותר חמור מתיק פוליגמיה רגיל.
תמר פרוש: הסיבה שאני הזכרתי אותו בהקשר הזה, היא מכיוון שזה תיק שמתנהל בעבירה החדשה, של החזקה בתנאי עבדות ואנחנו נתנו לה פרשנות מסוימת.
תמר פרוש: אנחנו רוצים לראות אם בית-המשפט יקבל את הפרשנות שלנו, בשביל שנוכל ליישם את זה גם בתיקים של החזקה בתנאי עבדות של מהגרי עבודה.
רחל גרשוני: אני מבקשת רק להוסיף, שאלת אותי לגבי הקשר עם העולם.
רחל גרשוני: אז יש לנו קשר עם כל מיני גורמים בעולם, למשל, האיחוד האירופי, טובי המומחים בארצות-הברית וקיימנו ויזמנו איזה Video conference עם פרקליטים כדי ללמוד מהניסיון הענף שלהם.
רחל גרשוני: גם יש מסמך השוואתי שהכנו לגבי פסקי-דין, על עבירות שלילת חירות חמורה, שאנחנו עכשיו בתהליך עדכון של אותו מסמך ביחידה שלנו, כדי להביא עוד פסקי-דין.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור אל נציגה נוספת ממשרד המשפטים, עו"ד הלה טנא גלעד, בבקשה.
הלה טנא גלעד: אני אעבור בקצרה על הנקודות המרכזיות כי אני יודעת שיש עוד הרבה דוברים.
הלה טנא גלעד: קודם כל, נושא משמעותי שמרוכז אצלנו ביחידה זה הנושא של ריכוז כוחות עם מחלקת המדינה האמריקאית, שזה גם הדו"ח הרחב לגבי סחר בבני אדם שהוא הדו"ח שמדרג גם את המדינה, שהוא דו"ח שגברתי מכירה היטב וגם דו"ח מקיף בנושא זכויות אדם שבו קיים פרק ספציפי בנושא הסחר בבני אדם.
הלה טנא גלעד: נושא העבודה מול מחלקת המדינה הוא כמובן רגיש מהסיבות שלו, אבל כמו שגם הצגנו בעבר, מועבר דו"ח של קרוב ל- 200 עמודים כל הנתונים מובאים בפניהם.
הלה טנא גלעד: אני כמובן לא יכולה לשלוט על מה שנכנס ואיך שנכנס, אני כן יכולה להגיד שאנחנו, כמו שרחל ציינה, דנים כרגע בנושא של איך לנסות ולחזק את העשייה שלנו מול מחלקת המדינה האמריקאית אבל זה בטח לא בגלל שהנתונים לא הוצגו בפניהם כי הנתונים מוצגים בפניהם מאוד מאוד בהרחבה.
אורית זוארץ: ברור שהנתונים הוצגו, השאלה באמת אולי בפורמט אחר.
אורית זוארץ: תקציר מנהלים, לצערי הרב, יש הרבה מאוד גורמים, גם בקרב בכירים ישראליים, שלא קוראים את כל הדו"ח אלא מסתפקים בקריאת כותרות.
הלה טנא גלעד: הדברים מובאים בפניהם גם בעל-פה בפגישה לפני, מובאים בפניהם בהרחבה בכתב.
הלה טנא גלעד: אני יכולה להגיד שפחות או יותר כמעט מדי שנה, בשלב העבודה של מחלקת המדינה על הדו"ח, מגיעה ארצה נציגה של מחלקת המדינה האמריקאית שהיא מהמחלקה שעובדת על זה, הדברים מובאים בפניה גם בעל-פה, גם, קודם כל על-ידי רחל כמובן, וגם על-ידי שאר הגורמים, זאת אומרת, הבעיה היא לא באי-העברת הדברים, הבעיה היא איכשהו בלנסות להשתחרר, לראות איך הם מיושמים בפועל בדו"ח, וזה כמובן מערך שיקולים שלי אין שום דרך לשלוט עליו.
הלה טנא גלעד: זאת אומרת, זה העשייה.
הלה טנא גלעד: אני כן יכולה להגיד שאחד הדברים שאנחנו עושים זה בודקים בשוטף דו"חות של מדינות אחרות ואיך מציגים ואיך נעשה.
הלה טנא גלעד: רק בשבוע שעבר ראינו את הדו"ח שטייוואן הציגה למחלקת המדינה האמריקאית, כדי לראות מבחינתם איך נעשים הדברים.
הלה טנא גלעד: פחות או יותר הפורמט מאוד זהה, מכיוון שהשאלות שמוצגות במדינות השונות הן מאוד זהות וצריך להתייחס אליהן.
הלה טנא גלעד: אנחנו כאמור, בתהליך למידה תמידי איך לעשות את הדברים.
הלה טנא גלעד: נושא נוסף שנעשה ביחידה זה מעורבות בצוותים של ועדת המנכ"לים לנושא מאבק בסחר בבני-אדם.
הלה טנא גלעד: תתי צוותים, תשומות של הפן הבינלאומי של הדברים השונים.
הלה טנא גלעד: בנוסף, אנחנו גם פעילים גם בהיבט של עובדים זרים בצוותים לגבי כל הנושא של גיבוש של הסכמים בנושא גיוס עובדים זרים, גם מול מדינות מקור ששולחות עובדים זרים וגם כל העבודה מול ארגון העבודה הבינלאומי, יש צוות במשרד החוץ, עם התמ"ת, כדי כל הזמן לנסות לראות איך לשפר את הנושא הזה, כיוון שאנחנו רואים בו חשיבות עליונה, בפרט בהיבט שגב' תמר פורש ציינה, נושא של צמצום דמי התיווך כי אנחנו מאמינים שזו נקודה מאוד משמעותית.
הלה טנא גלעד: אנחנו כרגע בשלבי סיום של כתיבה של הדו"ח הראשוני לוועדת האו"ם לזכויות הילד, נושא יישום פרוטוקול אופציונאלי של האו"ם למאבק במכירת ילדים, זנות ילדים, פורנוגרפיית ילדים.
הלה טנא גלעד: זה פרוטוקול שישראל הצטרפה אליו לפני שנתיים.
הלה טנא גלעד: כאמור, המיקוד שם הוא לא רק סחר, הוא יותר רחב, אבל אנחנו רואים כאן הזדמנות גם לנסות לקדם את זה.
הלה טנא גלעד: לשמחתנו, הנושא של סחר בילדים לא היה מעולם בעיה בישראל, המקרים הבודדים שהיו, היה באמת על בנות 17, היה אולי מקרה אחד שידוע לנו.
הלה טנא גלעד: לשמחתנו, זה באמת לא היה נושא זה, נושא רגיש, אבל אנחנו כן עם האצבע על הדופק, זה גם תמיד, אני תמיד אומרת ואני חושבת שגם רחל תמיד מדברת על זה, שכתיבת דו"חות זו הזדמנות מאוד טובה להסתכל על המצב מלמעלה, לראות מה נעשה ואיך נעשה וזה באמת חורג מהתחום הספציפי של סחר, אלא יותר רחב, כי יש כאמור גם נושא של זנות, עבודה מול משרד הרווחה, פרויקטים שנעשים שם, גם ברשות לקידום מעמד האישה וגם כל הנושא של שיקום ואיך ולמה וכמה וזה נתן לנו עבודה בראייה רחבה.
הלה טנא גלעד: כמובן, הכל יחד עם רחל ועם מחלקת ייעוץ וחקיקה פלילית במשרד המשפטים.
הלה טנא גלעד: נושא נוסף ו, כמו שרחל ציינה, היה עכשיו מאוד פעיל – ישראל חברה בפרוטוקול המשלים של אמנת פלרמו למאבק בפשיעה מאורגנת, הלאומית.
הלה טנא גלעד: יש פרוטוקולים בנושא סחר במאבק בסחר בבני אדם, בפרט נשים וילדים.
הלה טנא גלעד: ישראל חברה באמנה וגם בפרוטוקול.
הלה טנא גלעד: אני חזרתי עכשיו מווינה, ממפגש עם המדינות החברות באמנה ובפרוטוקולים הנלווים.
הלה טנא גלעד: אנחנו קידמנו ותמכנו בהצעות ליישום גם של האמנה וגם של הפרוטוקול, עם ראייה מאוד רחבה של אילו דברים אפשר לעשות ואיך אפשר לעשות.
הלה טנא גלעד: לדאבוני, הפורום הזה היה פוליטי, כשתכננו, עם המון ריקושטים משכנינו מהאזור וירידה לפרטים שקצת מצאנו את עצמנו מזועזעים מזה שחזרנו אליהם.
הלה טנא גלעד: דברים שנעו בין פרוטוקולים של זקני ציון לעלילות דם על סחר באיברים וניצול איברים של פלסטינים בשטחים, זה מאוד ציער אותנו אבל אחרי מאבק דיפלומטי מרוכז, הצלחנו לרדת מזה ולהתמקד בעיקר.
הלה טנא גלעד: אני כן יכולה להגיד אבל שמהרבה מאוד עמיתים שדיברתי אתם, אנשים שישבו בצוותים, כמובן עם רחל אבל גם עם פרקליטים שהיו בצוותים בנושא סחר באיברים, קיבלנו הרבה מאוד מחמאות על העשייה, על המקצועיות.
הלה טנא גלעד: לשמחתי ולצערי, אני לא יודעת אפילו איך להגדיר, יש לנו ניסיון מאוד תקדימי בעולם בתחום של המאבק בסחר באיברים, כתב האישום הראשון שהוגש למעשה והרבה מאוד עשייה.
הלה טנא גלעד: נפגשתי עם המקביל של הפרקליט שטיפל בנושא, הוא ציין שיש לו ארבעה פרקליטים כרגע שיושבים ולומדים את החומר.
הלה טנא גלעד: הוא הודה שאחד הבסיסים היותר טובים שיש לו זה כתב האישום שכבר הוגש אצלנו, שרחל טרחה ותרגמה לנוחיות כולם, כדי שיוכלו ללמוד וליהנות ממה שנעשה.
הלה טנא גלעד: וזה תמיד נחמד לנסוע לפורום בינלאומי ולקבל מחמאות על העשייה שלנו ולא רק להיות מותקפים.
הלה טנא גלעד: כאמור, באמת, בתחום הזה יש לנו באמת ניסיון ברמה מסוימת מצער, אבל היתה כאן עשייה והוגשו כתבי אישום.
הלה טנא גלעד: נושא נוסף שאנחנו כמובן מעורבים אתו יחד עם היחידה לתיאום המאבק בסחר בבני אדם זה נושא של הכשרות והדרכות, לתת את הפן של הראייה הבינלאומית, גם בהכשרות בתוך המשרד וגם מחוצה לו, וגם הגורמים האחרים, שירות בתי הסוהר וכמובן שאנחנו תמיד שמחים לעזור בכל עת שניתן, כי הראייה שלנו היא באמת שכמה שאפשר להרחיב את היריעה ולתת כמה שיותר ידע, זה משמעותי.
אורית זוארץ: השופטים גם עוברים הכשרות?
אורית זוארץ: זו אחת הסוגיות שעלו גם לפני שנה.
הלה טנא גלעד: אנחנו בשנה שעברה, אני רוצה לציין שזה תמיד משעשע אותי, כי גם בפורומים בין לאומיים, כשאתה יושב ומדבר, אז תמיד כשאתה מגיע להכשרות לשופטים, משתררת שתיקה מיואשת כזאת אצל כל הגורמים העוסקים בתחום.
אורית זוארץ: אז אנחנו נשמח לשמוע את זה באמת בהמשך.
הלה טנא גלעד: לא, אנחנו תמיד מאוד גאים לספר שאצלנו זה נושא שהתקדם והיתה מצוינת והיתה מעורבות נפלאה של המכון להכשרת שופטים ומי שעומד בראשו, היתה הכשרה ממש ממש טובה ומאוד אינפורמטיבית.
הלה טנא גלעד: אני חייבת לציין שגם באירופה וגם בארצות-הברית ובקנדה, כולם ציינו על קשיים ומה שנקרא עם ההכשרות בתחום הזה ומאוד שמחנו שזה נושא שנפתר אצלנו ובאמת היתה הכשרה טובה, אנחנו מתכוונים להרחיב את זה.
הלה טנא גלעד: כמובן גם שם ניתן גם הפן הבין לאומי ומאוד התעניינו בתחום.
הלה טנא גלעד: זה היה מצוין.
אורית זוארץ: דיברנו על זה לפני שנה בדיון שהתקיים וזו היתה אחת הבקשות שלנו.
אלון גילון: אני דיברתי עם השופט שלמה לוין, שהוא יושב-ראש המכון.
אלון גילון: בדיון שהיה לפני שנה באמת דובר על זה שתהיה הכשרה ואכן אני דיברתי אחרי הדיון עם השופט שלמה לוין, שהוא יושב ראש המכון להשתלמות שופטים, דרך אגב, היושב-ראש העולמי נדמה לי, של כל מכוני ההשתלמות ולומדים אתנו באמת הרבה בחוץ לארץ והיתה הכשרה מיוחדת, גם הפרקליטות היתה שם.
אלון גילון: היתה השתלמות ואם אני שומע שההשתלמות היתה טובה, אז מי אנחנו שנעיד על עצמנו, אבל היתה השתלמות, בעקבות הדיון בשנה שעברה.
אורית זוארץ: פה המקום שלי לבדוק גם מה יהיה בשנה הבאה ולוודא שאכן תהיה השתלמות נוספת, צריך לפחות אחת לשנה, זה קשה, זה מורכב, זה לא פשוט, אנחנו יודעים אבל חשוב לנו ואני שמחה שבעקבות הדיון שהתקיים כאן אכן הנושא הזה היה חלק מההשתלמות של שופטים, חשוב מאוד שהנושא הזה לא ירד מסדר היום והנושא הזה יהיה על סדר היום, בעיקר לאור העובדה שמדובר פה בחקיקה שהיא יחסית חדשה, חקיקה, חוק שנחקק לפני ארבע שנים, וחשוב מאוד ששופטים כמו כל אדם במערכת הפרופסיונאלית, יעבור הדרכה או הכשרה וילמד גם מה קורה בעולם ואיך אפשר להיות שותף למאבק הבלתי נלאה שלנו בסחר בבני אדם בכלל, באיברים ובנשים.
אלון גילון: אני מקבל פה עדכון שהיו שתי הכשרות.
אלון גילון: אחת, אבל, לפני הדיון של שנה שעברה.
אורית זוארץ: היתה השתלמות אחת לפני כמה שנים והבנתי שהיו הרבה מאוד התנגדויות ואז העלינו את זה בדיון עם שר המשפטים.
רחל גרשוני: היתה עוד הכשרה שדנה בסחר ועבדות.
אלון גילון: אני גם רואה שעו"ד גרשוני מפנה את תשומת לבי שהיתה ועשו השתלמות בנושא לעוזרים המשפטיים של השופטים, שזה גם כן מאוד חשוב.
אורית זוארץ: זה חלק מתוכנית העבודה ואני בהחלט מברכת על כך, כי זה שינוי משמעותי.
רחל גרשוני: הבעיה היא בעצם, וזה באמת השופט שלמה לוין נדמה לי לקראת ההכשרה שהתקיימה אפילו כתב מכתב שבו הוא ממליץ לשופטים להשתתף, שזה מאוד חשוב, כי השופטים מאוד עסוקים והם בעצם עושים סדרי עדיפות, אילו השתלמויות.
רחל גרשוני: אז אם אין בפניהם תיקים ממשיים, אז הם לא בוחרים בהשתלמות הזאת.
אורית זוארץ: לכן אנחנו אומרים שיש כאן תצהיר של הפרקליטות של סער ושל מערכת המשפט.
רחל גרשוני: הכל נכון, אבל התיקים, את מבינה?
רחל גרשוני: ולכן, ולא מכריחים שופטים להגיע, כל מה שאפשר לעשות זה להמליץ וזה נעשה.
רחל גרשוני: כן חשוב שזה יהיה על סדר היום, כי עכשיו אנחנו רואים שיש שני כתבי אישום שנדונים.
רחל גרשוני: אז אולי ככה זה ישפיע על השופטים כן להשתתף.
אלון גילון: פה אני רוצה רק להוסיף שלמרות שמספר התיקים הוא מועט ביותר ואני לא יודע מעבר לתיקים שצוינו פה, למרות שזה באמת לא המסה הגדולה של התיקים בבתי-המשפט, זה רחוק מאוד מאוד מזה, ועדיין בכל-זאת באו שופטים להשתלמות, אפילו שהם לא מטפלים בזה.
אורית זוארץ: זה חשוב, זה נושא חשוב.
אורית זוארץ: נושא נוסף שעלה כאן בדיונים זה הנושא של תרגום, תרגומים, מערכת שלמה שאמורה לתרגם, לסייע בתרגום, בין הקרבנות לבין המערכות, מערכות האכיפה.
רחל גרשוני: זה לא קשור ישירות לנושא של משרד המשפטים, אולי בעקיפין.
רחל גרשוני: יש מענה ממשלתי, איזה מכרז שחברת פרוטוקול זכתה בו, שיש מערך של תרגומים בבתי-המשפט, אני חושבת ובפרקליטות, אם צריך, אני מניחה שהם יכולים לפנות.
רחל גרשוני: אבל יש לנו גם צוות, זה באמת שכחתי, יש לנו צוות תרגום שבחן את הבעיות שעולות בתרגומים האלה וימליץ המלצות והוא, הצוות הזה, צריך עוד ישיבה אחת לפי דעתי, כדי לגבש את המסקנות ונקווה שהמסקנות האלה יעלו בפני ועדת המנכ"לים.
אורית זוארץ: אני אודה אם תיבחן האפשרות שוועדת המנכ"לים בעצם תהיה ממונה על כל נושא התרגום ותדאג שבכל משרדי הממשלה יעבדו בצורה מסודרת עם מתרגמים.
רחל גרשוני: ועדת המנכ"לים היא לא ישות ביצועית.
רחל גרשוני: ועדת המנכ"לים יכולה להמליץ המלצות.
רחל גרשוני: כשהרעיון הוא שהיא מאגדת בתוכה את המשרדים הרלוונטיים.
רחל גרשוני: אשר לקבלת ההמלצות וכן הלאה, אז זה תלוי באיזה שהיא מידה, במשרדים השונים וגם יש מקרים שעולים, מעלים את זה להחלטת ממשלה.
רחל גרשוני: ועדת המנכ"לים עצמה לא יכולה לעשות סדר.
רחל גרשוני: היא יכולה להעלות את זה לממשלה, אם היא חושבת שזה נושא ראוי.
אורית זוארץ: ולהמליץ.
אורית זוארץ: השאלה אם אתם רואים צורך בכך, מכיוון שזה עלה גם בסיור שלנו בסהרונים, היה שם קושי עם תרגומים, גם בעבודה של משרד הפנים, גם בעבודה עם התמ"ת, גם משטרת ישראל, בעצם זה סוגיה שהיא נוגעת בצורה ישירה לכל המשרדים.
רחל גרשוני: ולכן יש צוות שבאמת מאגד את המשרדים הרלוונטיים והופיעו בפניו נציגים של הפרקליטות ושל משרד הפנים ושל המשטרה וצריך לגבש את ההמלצות.
אורית זוארץ: אז אנחנו נודה אם הנושא הזה באמת ייבחן במסגרת הוועדה ותשתפו אותנו בהחלטות.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לעו"ד סיגלית זוהר מהסיוע המשפטי, בבקשה.
סיגלית זוהר: אני מהלשכה לסיוע משפטי בתל-אביב, מרכזת את הטיפול של האגף לסיוע משפטי בקרבנות סחר.