GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: בסוגיה הזאת אנחנו ניגע ונטפל.
אורית זוארץ: אנחנו רוצות קודם כל לבדוק ולבחון איך המשרדים השונים נותנים מענה.
אורית זוארץ: נעבור למר גלעד נתן.
גלעד נתן: רוב העובדות הזרות בישראל, החוקיות ובכלל, הן עובדות סיעוד.
גלעד נתן: כל עובדי הסיעוד עוברים ריאיון בשגרירות בארץ מוצאם וכאן מתחילה הבעיה הראשונה, כי בריאיון בשגרירות בארץ מוצאם הם לא מיידעים אותם מספיק, לא לגבי הזכויות שלהם, גם אם במקרה מחלקים זכותון, ולא בודקים את החוזים שלהם חתומים, כדי לבדוק אם כבר בחוזים יש בעצם בקשות פליליות מהעובדים.
גלעד נתן: נוצר מצב שעובדים מגיעים הנה כחוק ומרצון, אבל בלי מידע מספיק על הזכויות שלהם.
גלעד נתן: גם העובד שזוכה לקבל זכותון, מקבל זכותון שלפי הזכותון שנשלח ממשרד הפנים ומעודכן באתר, יש עדיין משטרת הגירה עם מוקד טלפוני שמופיע ב-08.
גלעד נתן: משטרת ההגירה, עד כמה שאני יודע, הוחלפה ביחידת סהר, שיש לה טלפון אחר מזה שאליו שהתקשרתי.
גלעד נתן: כלומר אין לאן לפנות.
גלעד נתן: והעדכון שלו לגבי הטרדות ותקיפות מיניות הוא מאוד מאוד בסיסי.
גלעד נתן: כבר בשלב ההסברה אנחנו מוצאים ליקוי של חוסר קבלת מידע שהיה יכול, בהרבה מקרים, לתרום לעובדת.
גלעד נתן: עובדת זרה שמגיעה לישראל, זה נפוץ אצל עובדים זרים בכלל, אבל הם תלויים במעבידים שלהם, הם לא מודעים כל כך לזכויות שלהם, הם מפחדים לאבד את מקום עבודתם, אין להם הרבה אמון בגורמי האכיפה ואין להם אמון בחברת כח האדם.
גלעד נתן: הבעיה שיש בהסברה בסיפור הזה היא בעיה חמורה.
גלעד נתן: אם העובדים לא יידעו שיש להם זכויות וסיבה לפנות, הם בדרך כלל יפחדו להתלונן.
גלעד נתן: נמצא גם נתק בין שתי רמות של טיפול משטרתי.
גלעד נתן: מצד אחד הטיפול של יחידת סע"ר, שאמונה על הנושא של מאבק בסחר בבני אדם, שיש שם רגישות והבנה, ומי שתיגש לשם ותתלונן על עבירות מין, הטיפול בה ייעשה בצורה יעילה הרבה יותר וידידותית הרבה יותר מאשר מי שתיגש ותתלונן בתחנה רגילה, ששם לא תמיד מודעים באיך לטפל, במי לטפל, ומה פתאום עובדת זרה מגיעה ואיך מדברים איתה.
גלעד נתן: זו בעיה שעולה כבר כמה פעמים במשטרה, שיש נתק בין רמה של יחידה מרכזית, שנותנת טיפול לבעיה, והיא אכן מודעת לו, לדרג השטח.
גלעד נתן: בקיצור, יש פה בעיה של כר נח לעבירות של ניצול, עושק, סחיטה ועבירות מין כלפי עובדות זרים.
גלעד נתן: רוב העובדות הזרות, הרוב המוחלט, עובד במשקי בית פרטיים, הרחק מביקורת, הרחק מפיקוח.
גלעד נתן: משרד הפנים בונה בימים האלה מערך של איך לפקח באמצעות הלשכות הפרטיות שאמורות לפקח על יחסי עובד-מעביד.
גלעד נתן: במסגרת זו נבדק גם איך לפקח על הנושא של עבירות מין ועבירות עושק ולהיות מודעים יותר.
גלעד נתן: העובדות האלה, שנמצאות בדרך כלל מבודדות, במשק בית פרטי ותלויות במעסיק ויכולות להיות נתונות להטרדות של מעסיק, או של קרובי משפחתו ובאי ביתו של המעסיק, הן פשוט מאוד מבודדות ומאוד מאוד מרוחקות וצריך למצוא את הדרכים להגביר את האכיפה עליהן בתחום הזה.
אורית זוארץ: יש איזה שהיא התייחסות לכך שעובדות סוציאליות מחברות כח האדם תהיינה בקשר עם עובדות הסיעוד?
אורית זוארץ: הפיקוח, הבקרה, הקשר איתן?
גלעד נתן: משרד הפנים מגבש בימים האלה בדיוק את הנוהל של איך הסיפור הזה יעבוד.
גלעד נתן: אני חושב שגב' רננה לוי, שנמצאת כאן, מן הסתם תוכל להרחיב על זה.
אורית זוארץ: אנחנו נרחיב את הדיון.
אורית זוארץ: מהנתונים ששמענו אני מניחה שצריך היה לקיים שני דיונים נפרדים, אחד על הפליטות ומסתננות והדיון השני על מהגרות העבודה.
אורית זוארץ: אנחנו מנצלות את היום הזה כדי לקיים את הדיון ולהעלות את שתי הסוגיות שבחיי היום יום איכשהו נדחקות לקרן הזווית ואני מאמינה שבהמשך נקיים עוד דיונים נפרדים כשנבחן קצת יותר לעומק, כי במסגרת השעתיים שיש לנו אי אפשר לבחון לעומקם את כל הדברים, אבל אנחנו בהחלט נמשיך את הדיון הזה בישיבות הבאות.
אורית זוארץ: אני מתכבדת לברך את פרופ' פינה ראסו, נשיאת אוניברסיטת דלה ליברטה, מהעיר אודינה באיטליה, והגב' אליסיה פברו, אחראית על פרויקט עיר בין לאומית, בדגש על שוויון מגדרי.
אורית זוארץ: הן אורחות של הרשות לקידום מעמד האישה, הגב' ורד סוויד' ועיריית מודיעין, עם היועצת לקידום מעמד האישה.
אורית זוארץ: welcome to this committee and to Israel.
אורית זוארץ: מהדברים של אחראית על פרויקט עיר בין לאומית, בדגש על שוויון מגדרי, אני חושבת שיש לנו עוד תפקידים שאנחנו יכולות לשאוף אליהן, so thank you very much and I hope you will enjoy...
אורית זוארץ: אנחנו נעבור הלאה ואני אבקש את התייחסות המשרד לביטחון פנים לסוגיות שעלו.
אורית זוארץ: נתחיל עם המשרד לביטחון פנים, 'סהרונים', יש כאן כמה צירים שעלו.
אורית זוארץ: אני אולי אמקד, טיפול, איתור וזיהוי פליטות ומסתננות שעברו תקיפה מינית.
אורית זוארץ: אנחנו קיבלנו את השאלון, שני שאלונים.
אורית זוארץ: כל הנושא של תשאול, איך התשאול מתקיים, מי מקיים את התשאול, איזה כלים יש למתשאל כדי לזהות קרבנות זנות ותקיפה מינית וסחר.
אורית זוארץ: אני יודעת שמשרד המשפטים עושה עבודה מאוד רחבה עם המשרדים האחרים, עד כמה אתם שותפים.
אורית זוארץ: שאלתי על הסוגיה של גברים מתשאלים ושפות.
עופר יוכלמן: צריך להפריד, מדובר על משרד הפנים שגברים מתשאלים.
עופר יוכלמן: בוא נעשה סדר בדברים.
עופר יוכלמן: בגבול המסתננים נעצרים על ידי צה"ל.
עופר יוכלמן: צה"ל הוא הסמכות שעוצרת, חותמת על צו מעצר, כליאה, על החלק המשפטי, ומגיעים למתקן 'סהרונים'.
עופר יוכלמן: אני רוצה לתת נתון שנכון להיום, צה"ל עצר מתחילת השנה למעלה מ-6,000 מסתננים.
עופר יוכלמן: מתוכם יש לנו כ-700 נשים ועוד 100-150 ילדים.
אורית זוארץ: בפילוח של ילדים זה בנים ובנות?
אורית זוארץ: זאת אומרת זה לא כולל את ה-700.
עופר יוכלמן: שנבין, זה 6,000 בחמישה חודשים, אנחנו היום בתחילת יוני.
עופר יוכלמן: המספר הזה הוא משמעותי וחשוב לטיפול, להתייחסות, למה שאמרתי, לתחקור, תשאול, כי מדובר על מסות עצומות.
עופר יוכלמן: אז קודם כל, כל אחד ואחת שנכנסים ב'סהרונים', 'סהרונים' הוקם בעצם כמי שלקח על עצמו את הטיפול בגל שהתחיל ביולי 2007, הגל של 100 ומשהו בחודש, הפכנו ללמעלה מ-1,000.
עופר יוכלמן: בחודש אפריל נכנסו לפה 1,600 איש.
אורית זוארץ: נעבור לנוהל, איך מקבלים אותם?
עופר יוכלמן: חברת הכנסת זוארץ, המשמעות של המספרים חשובה מאוד גם לנוהל, משום שאפשר לכתוב נוהל הכי יפה שבעולם, אבל אם מגיעים 150-200 ביום למתקן כליאה, אז גם כל צוות שיעמוד שם לא יכסה את זה.
אורית זוארץ: כמה אנשי צוות יש לכם?
עופר יוכלמן: אנחנו נראה את זה ביום ראשון בשטח.
עופר יוכלמן: יש בכל 'סהרונים' שתי עובדות סוציאליות שמראיינות כל אחד ואחת שנקלטים שם, בטווח של עד 24 שעות מהקליטה.
עופר יוכלמן: ישנה מרפאה---
אורית זוארץ: שתי עובדות סוציאליות במשמרת, או שתי עובדות סוציאליות בכלל?
עופר יוכלמן: לא, בכלל.
אורית זוארץ: שתי עובדות סוציאליות קולטות 150 ביום?
עופר יוכלמן: קולטות את המספר שמגיע באותו יום.
עופר יוכלמן: צה"ל לא יכול להחזיק אצלו יותר מאשר מספר שעות.
אורית זוארץ: ברור לי.
אורית זוארץ: אני רוצה שנתמקד בצוות שלך.
עופר יוכלמן: אני אומר, ברגע שנגיע לזה ונבין שגם אם ישמעו את הסיפורים.
עופר יוכלמן: ..
עופר יוכלמן: בואו נשאל את עצמנו קודם כל איך הן עושות את זה, משום שיושבת עובדת סוציאלית, מגיעה פליטה שעברה את הגבול אתמול, עם טראומות ואירועים ובעיות, למה שהיא תספר לה את הדברים האלה?
אורית זוארץ: באיזה שפה היא מתשאלת אותה?
עופר יוכלמן: יפה.
עופר יוכלמן: אז קודם כל, אם יש שפה, חלקן מדברות אנגלית, ואם יש אריתראית או טיגרית, יש גם מתורגמנית.
עופר יוכלמן: לקחו מהנשים הוותיקות שבמקום כאלה שהן יעזרו לתהליך הריאיון וברגע שמגיעה מישהי חדשה, ודאי כשהיא רואה מישהי שהגיעה לפניה ועוזרת, זה מקל על האינטראקציה.
עופר יוכלמן: מתנהלת בדיקה ויש רישום של הדברים.
עופר יוכלמן: הנושא של הבדיקות הרפואיות, שהוא משלים לזה, הוא חשוב מאוד וקריטי, ומיד כל אחד נבדק במרפאה על ידי רופא וחובש, כולל בדיקות שתן לזיהוי הריון על המקום, ומיד אחרי זה הם מועברים באוטובוסים לבאר שבע, לסורוקה, לבדיקות ריאות, מחלות שחפת, ונשים וילדים מקבלים חיסונים ממשרד הבריאות, כמו בטיפת חלב.
אורית זוארץ: מה קורה בבדיקה גינקולוגיות?
אורית זוארץ: האם מאפשרים להם?
עופר יוכלמן: מה זאת אומרת מאפשרים?
עופר יוכלמן: מי שיש להם בעיה, מועברים לבית חולים לבדיקות.
אורית זוארץ: זה לא חלק מהנוהל שאישה שמגיעה מציעים לה בדיקה גינקולוגית?
עופר יוכלמן: ממש לא, הקליטה היא לא---
אורית זוארץ: מאפשרים לה---
עופר יוכלמן: אני לא אכנס לכל הניואנסים הקטנים של כל בדיקה ובדיקה, אבל יש שיחה.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים בדיוק על הניואנסים הקטנים, כי בניואנסים הקטנים יש קרבנות.
אורית זוארץ: לא באנו לדבר בגרוזו-מוזו, כי אלה נתונים שאפשר להוציא ולפרסם בעיתון.
עופר יוכלמן: אבל את זה אני משאיר לנו ליום ראשון, שנשב אחד על אחד מול העובדות הסוציאליות, ומול הרופא ומול מפקד האגף, או מפקדת האגף שם, כי הכל מרוכז באגף אחד.
עופר יוכלמן: נכון להבוקר יש שם 202 איש באגף, שזה 173 נשים ועוד כ-30 ילדים באגף הזה.
עופר יוכלמן: בסוגריים בצד, יש את נושא הילדים הבלתי מלווים.
עופר יוכלמן: זו סוגיה שעוסקים בה ברמות אחרות, של בג"צ, של מתקן אחר.
עופר יוכלמן: ילדים בלתי מלווים זו גם בעיה קשה, שאנחנו נוגעים בה בסוגיה אחרת.
עופר יוכלמן: חלקן מספרות על מה שהיה בדרך, וכולם עברו שם טראומות כאלה או אחרות, כי זה מסע ארוך ש---
אורית זוארץ: מאיזה מדינות הן בעיקר מגיעות?
עופר יוכלמן: אני רוצה לסבר את האוזן, בסך הכל נתון פשוט אחד; מתוך כ-6,000 הגיעו למעלה מ-5,000 מאריתריאה.
עופר יוכלמן: המספר שלהם - סודן זה 400 ומשהו, ואחרי זה גאנה, ניגריה, סין, ורוב המקומות לא ידועים, כאלה שאין להם זהות או שקשה לזהות אותם.
עופר יוכלמן: הן נקלטות אצלנו לסבב שפעם היה הרבה זמן יחסית, היום, בגלל הכמויות של למעלה מ-1,000, 1,200 בחודש, אפשרות הקליטה של המתקן הזה היא כ-1,900 עד 2,000 מקומות, יש פה סבב שרץ והן משתחררות אחרי תקופה קצרה.
אורית זוארץ: מהרגע שהיא נקלטה במתקן, תוך כמה זמן היא יוצאת?
עופר יוכלמן: סדר גודל של עד חודשיים.
אורית זוארץ: חודשיים והיא עוברת את כל הבדיקות ואת הכל?
עופר יוכלמן: הכל מיד, זה מיידי הכל.
אורית זוארץ: אחת הטענות שעלו זה בעצם שבגלל העומד והלחץ נוצר מצב שמשחררים---
עופר יוכלמן: מי שמווסת את השחרורים, יש שם דיינים, של בית דין מיוחד למשמורת, שמטפל בהם, עושה להם שימוע, ומשרד הפנים שיושב שם, פיזית, היחידה שעוסקת במהגרים, והם מטפלים במקום, הם משחררים אותם.
עופר יוכלמן: שירות בתי הסוהר קולט על פי אסמכתא ומשחרר על פי אסמכתא, לא על פי החלטות שלו.
אורית זוארץ: השאלה אם נוצר מצב שמשוחררים פליטים ופליטות שיוצאים עוד לפני שהם סיימו את כל ההליך הטיפולי ואת כל הבדיקות.
אורית זוארץ: נוצר מצב כזה?
עופר יוכלמן: הבדיקות הקבועות המחויבות מתבצעות.
עופר יוכלמן: אנחנו הגענו למצב שנוסעים 90-100 שוהים בשני אוטובוסים לסורוקה, עוברים שם, ממלאים שם מחלקות שונות וחוזרים חזרה באותו יום.
עופר יוכלמן: היו לנו גם מקרים של אחד שהצליח להתחמק שם, ללכת משם החוצה.
עופר יוכלמן: אבל המספרים הם מספרים שלא ידענו אותם מעולם.
עופר יוכלמן: התהליך מנסה להיות אופטימלי.
עופר יוכלמן: הוא לא אופטימלי, בגלל הכמויות העצומות של אנשים, ומה שהן מספרות ומה שהן מעלות, אני כמובן לא אכנס לזה, אבל נוכל לשמוע את זה ב---
אורית זוארץ: קודם כל חשוב מאוד שניכנס לזה, לשם כך התכנסנו.
אורית זוארץ: איזה נתונים אתם מגלים, איזה תמונה אתם מקבלים.
אורית זוארץ: אני חושבת שזה מאוד חשוב גם לעבודה שלכם---
עופר יוכלמן: מאחר והזמנתם נציג של משרד לביטחון פנים, שממונה על שירות בתי הסוהר וממונה על מה שקורה שם, אני יכול לתת לכם את תמונת המצב הכוללת.
עופר יוכלמן: משלימים את זה, וזו היתה השיחה עם אריאלה, ביום ראשון, בעוד מספר ימים, בסיור במקום, להתרשם באופן ישיר, בלתי אמצעי, ואין סטטיסטיקות מדויקות.
עופר יוכלמן: את רוצה עכשיו נתונים מדויקים, יש מקרים שמדווחים, יש מקרים שעולים שם, חלקן רוצות לענות, חלקן לא רוצות לענות, אבל מקרים עולים.
עופר יוכלמן: מה שקרה בדרך, חלק מזה עולה בשיחות עם העובדות הסוציאליות.
אורית זוארץ: תראה, המטרה של הדיונים בוועדה זה באמת לסייע לכם למלא את התפקיד שלכם הכי טוב שאתם יכולים, ואם יש חוסר בכח אדם, זה דברים שצריך להציף כאן.
אורית זוארץ: אם יש כאן בעיות של אנשי מקצוע שצריך לחזק ולתגבר ברמה הנקודתית, או אם יש גל מאוד גדול, לנייד עובדים שיגיעו לשם.
אורית זוארץ: אלה צרכים שצריכים לעלות כאן בוועדה.
אורית זוארץ: אנחנו נגיע ל'סהרונים' עם הוועדה ונגיע לביקור ואנחנו נשמח לקבל את כל הנתונים, אבל יחד עם זאת יש כאן גורמים נוספים ממשרדי הממשלה שצריכים לשמוע את הדברים ואולי מתוך הדיון כאן יעלו פעולות אופרטיביות שאנחנו יכולות לקדם כבר היום ולא לחכות אפילו לעוד כמה ימים.
אורית זוארץ: אז אם יש משהו שאתה יכול להוסיף על הנושא של קרבנות תקיפה מינית, האם יש איזה שהיא התייחסות נפרדת אליהן, האם אתם מעבירים למקלט?
עופר יוכלמן: יש קשר למקלטים בחוץ.
עופר יוכלמן: הטענה שנשמעה גם נכון להבוקר זה שהמקלטים בחוץ בדרך כלל סובלים בחוסר במקומות.
עופר יוכלמן: הקשר הזה לא חלק, לא עובד טוב, אבל אנחנו מפנים.
עופר יוכלמן: יש את הקשר מול הקהילה כל הזמן.
אורית זוארץ: לגבי התשאול, אם הבנתי אותך נכון, אתם משתדלים שנשים יתושאלו על ידי נשים?
עופר יוכלמן: לא משתדלים, זה המצב, רק על ידי נשים.
אורית זוארץ: האם בשאלונים יש התייחסות למצב הפיזי, לעובדה שהם עברו תקיפה?
אורית זוארץ: האם יש איזה שהוא ניסיון לבדוק אם הם עברו איזה שהוא מקרה אלים?
עופר יוכלמן: בודקים את זה ושואלים את זה.
עופר יוכלמן: אם היא מוכנה לספר והיא מספרת---
אורית זוארץ: יש לכם איזה שהוא שאלון שאנחנו יכולות לקבל?
עופר יוכלמן: יש שאלון שתקבלו אותו שם.
עופר יוכלמן: אין שום בעיה, אתם תראו את הדברים שם, לא הוצאנו את כל החומר לפה.
אורית זוארץ: אנחנו נתקדם עם הדיון ואנחנו באמת רוצים לקבל קצת יותר מידע.
שושנה שטראוס: ---ושל המשטרה, שיש לו חוקרות שמיומנות לטיפול הזה, ולא כל מפקח שיכול להיכנס ולטפל באישה או מהגרת עבודה, או כל אישה על הנושאים האלה, זה דורש מיומנות.
שושנה שטראוס: לכן המסלול הטיפולי מול המשטרה.
שושנה שטראוס: הנושא הזה מגיע לרשות ההגירה במסגרת הטיפול המנהלי של להעסיק עובד זר, ראיות או הוכחות או תלונה שהוגשה ופה יש לנו את מר אבישי עמוסי שהוא יוכל אחר כך להציג את הנתונים.
שושנה שטראוס: הוא אחראי מטעם הממונה, שהוא בעל הסמכות לשלול את ההיתרים האלה לערוך שלב של חקירה ושימוע ולקבל החלטה בנושא.
אורית זוארץ: אבל זה רק אחרי שהעובדת כביכול התלוננה.
אורית זוארץ: השאלה אם יש גורם בתוך משרד הפנים שאליו היא יכולה לפנות, מישהו שממונה על כל הנושא של זכויותיה.
שושנה שטראוס: שוב, בנושא של הטרדה מינית, אישה שיש לה תלונה תפנה למשטרה, ואם היא תפנה לרשות, יפנו אותה למשטרה שתחקור.
שושנה שטראוס: יש את מה שהזכרתם קודם, מערך של ביקורים צמודים מטעם לשכות התיווך שמביאות את העובדים בענף הסיעוד שיש שם עובדת סוציאלית אחראית ועובדים סוציאליים שמבקרים תקופתית, וגם העובדות יודעות שהן יכולות לפנות אליהן.
שושנה שטראוס: גם העובדות הסוציאליות יודעות שאם יקבלו תלונה כזו, הגורם המוסמך זה לפנות למשטרה, ובמקביל גם אלינו.
שושנה שטראוס: וציינתי שנמצאת פה גב' רננה לוי, שמונתה עכשיו כמפקחת ארצית של העובדות הסוציאליות בלשכות הפרטיות.
שושנה שטראוס: הרבה פעמים העובדות הסוציאליות פונות אליה, מתייעצות איתה והיא גם מבקרת בבתי המטופלים ונותנת הדרכה.
שושנה שטראוס: אז יש עכשיו כתובת מקצועית ברשות ההגירה לנושאים האלה, לצורך מתן ההדרכה.
שושנה שטראוס: אבל, שוב, הכתובת בסופו של דבר, היא המשטרה שתחקור, אבל אלינו מגיעים---
אורית זוארץ: בכל זאת אנחנו מדברות על עובדות שהן מהגרות עבודה.
אורית זוארץ: כפי שעלה בנתונים שמר גלעד נתן שיקף לנו, הן לא תמיד מודעות לזכויות שלהן, כל הנושא של החוזה שורה בחוסר בהירות, הן חוששות לאבד את מקום עבודתן.
אורית זוארץ: השאלה אם באמת בתוך השינוי שמתחולל בתוך משרד הפנים, ואני חושבת שהוא שינוי חשוב, יש התייחסות להדרכה ממוקדת ומרוכזת לחברות כח האדם, גם לעובדות הסוציאליות שאמורות לפקח, עד כמה הן באמת מפקחות, עד כמה הן חוזרות אליכם עם נתונים או דוחות.
אורית זוארץ: אני יודעת שיש משרדים שממש דורשים דוח סיכום פעילות שנתית, ואם בכלל, האם יש דוח כזה.
שושנה שטראוס: העובדות הסוציאליות של הלשכות הפרטיות מחויבות לחתום על דוח רבעוני בקשר לביקורים בבתי מטופלים.
שושנה שטראוס: ברור שהן לא יכולות לחקור ולדעת מה קורה, אבל הן אמורות לחוש, לדבר עם העובדת, לדבר עם המעסיק, לחוש שאם ישנן בעיות, ואנחנו מדברים על מגוון גדול של בעיות.
שושנה שטראוס: בין היתר, אם יש שם בעיה של הטרדות מיניות.
שושנה שטראוס: אז הן חייבות לדווח בדוח הרבעוני אצלנו, יש רובריקה של ממצאים חריגים ואם אנחנו נראה בדיעבד שהיו ממצאים שהעובדת הסוציאלית היתה אחראית לדווח עליהם והיא ציינה שהכל שפיר, אז יש פה עניין של אחריות מקצועית, של עובדת סוציאלית אחראית שחותמת על הדוחות האלה ולכן אנחנו יוצאות מהנחה שלוקחים את הנושא הזה ברצינות.
אורית זוארץ: יש בשאלונים האלה התייחסות לכל סוגיית התקיפה המינית, הטרדה מינית?
שושנה שטראוס: שוב, זה לא שאלון.
שושנה שטראוס: זה צורת הדיווח אלינו ואנחנו כותבים ש---
אורית זוארץ: איך היא מדווחת?
אורית זוארץ: זה נורא חשוב, כי היא מגיעה לבית, בבית הזה יש עובדת שהיא מבודדת בעצם מכל העולם.
אורית זוארץ: פרט אולי בסופי שבוע שהיא מצטרפת לבני המשפחה או אנשים שהיא מכירה כאן, היא לבד עם המעסיק או המעסיקה ובני המשפחה של המעסיק נמצאים מסביבה.
אורית זוארץ: אין איזה שהוא שאלון עם פרמטרים מאוד מאוד ברורים שאתם שואלים ובודקים?
שושנה שטראוס: כרגע אין לנו שאלון לעובדת הסוציאלית.
שושנה שטראוס: היא אמורה, מתוך הידע המקצועי שלה, לתשאל ולבדוק, אבל האמת היא שגב' רננה---
אורית זוארץ: אני אאפשר לך, גב' לוי, להתייחס לנושא הזה לעומק.
אורית זוארץ: מבחינת הגב' שטראוס, יש כוונה להכין שאלונים?
שושנה שטראוס: בדיוק גב' רננה לוי מכינה שאלון.
רננה לוי: אני עובדת סוציאלית, מפקחת ארצית מטעם משרד הפנים.
רננה לוי: מוניתי לפני שלושה וחצי חודשים והנתונים שיש לי מתייחסים גם לתקופה הזאת, וגם היסטורית הסתכלתי כדי לראות, לקבל תמונת מצב לגבי מה שקורה אצלנו.
רננה לוי: ברמה העקרונית, לאחרונה התחלנו להיות הרבה יותר מודעים לשאלה של האם יש תקיפות מיניות, האם הן מועלות על הכתב, איך הן נעשות ואיזה הגנה יש לנו לתת לאותן עובדות שלכאורה מבודדות בתוך הבתים.
רננה לוי: יש לזה שתי התייחסויות.
רננה לוי: התייחסות אחת זה ההיבט שעורכת הדין שושנה שטראוס הזכירה, וזה ההיבט של דיווח אחת לשלושה חודשים אלינו למשרד, דרך לשכות פרטיות, שמחויבות על פי הנוהל לדווח אלינו עבור כל ביקור בית שנערך.
אורית זוארץ: השאלה שלי היתה מה הפרמטרים לדיווח.
אורית זוארץ: הייתי בבית, הבית נקי, אין כלים בכיור, או שיש אינטק, כמו שעובדות סוציאליות יודעות לעשות.
רננה לוי: עובדות סוציאליות בשטח עובדות בצורה מאוד מקצועית כרגע, יש התייחסות מאוד רחבה, למרות שהשאלון שהיסטורית קיים אצלנו במשרד הפנים, וקיבלנו אותו דרך משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, הוא מאוד מצומצם.
רננה לוי: לנוהל החדש הוספנו נספח שהוא שאלון הרבה יותר מורחב ויש בו התייחסות למקרים שהם חריגים.
רננה לוי: חריגות מבחינתנו זה לא רק תופעת הפגיעה המינית אלא גם סחר בעבדים, עבדות, ניצול מיני ועוד כמה פרמטרים שכרגע אני לא זוכרת.
אורית זוארץ: זה מאוד מאוד חשוב שמרחיבים את השאלון.
אורית זוארץ: שאלה לגבי השאלון, מה פרק הזמן שבו עובדות סוציאליות, שיוצאות לשטח, יתחילו להשתמש בשאלון החדש?
רננה לוי: מהרגע שהנוהל מקבל אישור אצלנו, הוא חלק אינטגרלי---
אורית זוארץ: מי אחראי על אישור הנוהל בסוגיה הזאת?
רננה לוי: מר שפיגלר?
שושנה שטראוס: כן, זה יהיה בחודש הקרוב.
אורית זוארץ: תוכלי לעזור לנו, עורכת דין שטראוס, בסוגיה הזאת?
אורית זוארץ: לתת לנו נתון?
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על מציאות יומיומית---
רננה לוי: הנוהל ברמה העקרונית גובש, נשארו ניואנסים קטנים מאוד שצריכים לקבל אישור של השר והמנהל הכללי שלנו.
רננה לוי: ברמה העקרונית רוב הנוהל הוכן, יש התייחסות למקרים חריגים, וכל עובדת סוציאלית קיבלה הנחיה ברורה להתייחס---
אורית זוארץ: בנוהל יש התייחסות לתקיפה מינית, להטרדה מינית, לפגיעה מינית?
אורית זוארץ: אנחנו נחשפות למציאות הזאת ולכן חשוב לנו לחדד, שמעבר לפגיעות אחרות ולמקרים חריגים, התייחסות ספציפית לסוגיה הזאת.
רננה לוי: אני חושבת שכן.
רננה לוי: אני לא סגורה עד הסוף, אבל אני יודעת שגם בנוהל הקודם היתה התייחסות, אמנם מינורית.
רננה לוי: ההתייחסות היתה באופן מאוד כולל במושג של העברה ודיווח.
רננה לוי: באופן פרטני, על כל מקרה חריג שנתקלו בו עובדות סוציאליות, נדרשו אותן עובדות סוציאליות לדווח לרשות ההגירה.
רננה לוי: היום יש הרבה יותר מודעות בקרב אותן עובדות סוציאליות בלשכות הפרטיות לדווח, יש להן כתובת מאוד ברורה, יש להן מייל וטלפונים, וזה נעשה.
אורית זוארץ: כמה ביקורי בית הם קיימו, נניח מינואר עד היום?
רננה לוי: כל אחד, לפי כמות---
אורית זוארץ: עבר רבעון.
רננה לוי: מינואר עד היום הם עשו פעמיים.
רננה לוי: לכל מעסיק שיש בו עובדת זרה, היו פעמיים.
אורית זוארץ: עובדת סוציאלית מגיעה פעמיים ברבעון?
רננה לוי: לא, פעם ברבעון.
רננה לוי: פעמיים מינואר עד היום היו ביקורים.
אורית זוארץ: 90,000 ביקורים.
אורית זוארץ: יש בערך 45,000 עובדות סיעוד---
רננה לוי: הם עוברים ויש פיקוח ובקרה על הדיווחים שלהם.
אורית זוארץ: השאלה אם באמת נעשית התאמה בין מספר העובדות שיש לבין מספר הדיווחים שמתקבלים, כי מדובר פה על מסה, על 45,000 עובדות.
רננה לוי: יש התאמה.
רננה לוי: יש לנו לצורך העניין מרכז לשכות פרטיות, שהוא אחראי על בדיקה של קבלת דוחות ההשמה של אותן עובדות סוציאליות, ועד כמה שאני יודעת הבן אדם עובד ועושה בקרה מאוד אינטנסיבית וצמודה סביב הנושא הזה.
אורית זוארץ: אז אנחנו נשמח לקבל דוח מסכם או איזה שהוא נתון פורמלי של המשרד על הביקורים שנעשים ועל הממצאים שנמצאו בכל המקרים האלה.
אורית זוארץ: כמובן שכשהשאלון הנרחב ייכנס לתוקפו אנחנו נשמח לקבל סיכומים, ריכוז של נתונים, כדי שנוכל באמת לבחון האם יש שינוי במגמה של פניות, או תלונות.
רננה לוי: אני יכולה לתת דוגמה אחת, דווקא זה לא מההיבט של הטרדה מינית, אבל זה בהחלט חריג בהתייחסות של המערכת שלנו.
רננה לוי: היתה פנייה, לפני שבועיים בערך, של אחת מהעובדות הסוציאליות מלשכה פרטית שהיתה בתחושה של בלבול וחוסר אונים סביב שאלה האם עובדת זרה מנוצלת בתוך משפחה מסוימת, ואם כן, כיצד היא מתמודדת עם הסוגיה הזאת.
רננה לוי: באותו מקרה, ובאמת לזכותו של משרד המשפטים ייאמר שהם העלו אצלנו את המודעות סביב הנושא של סחר בעבדות, אני פניתי באותו מעמד, באותה נשימה, לדר' מרב שמואלי, ממשרד המשפטים, ובעצה אחת פנינו לאביטן, שהוא מהיחידה הכלכלית, ביחד בנינו אסטרטגיה התערבותית אקוטית למקרה הזה.
רננה לוי: אמנם העובדת הסוציאלית לא הצליחה בכל צורה שהיא לשכנע את העובדת הזרה להגיש את התלונה, אבל היתה גמישות התערבותית של המשטרה, של מר אביטן, שהסכים להכניס אותה למקלט, למרות העובדה שלא היתה שם הגשת תלונה ואחר כך, אחרי שהיא נקלטה במקלט, היה שיתוף פעולה מאוד יפה עם המקלט, העובדת הרגישה הרבה יותר בטוחה וכעבור כמה ימים אביטן קיבל סיוע דרך רשות ההגירה, אצלנו, מפקחת שדוברת רומנית ניגשה, יחד עם העובדת שלהם, כדי לעזור להם לתרגם את העניין של הגשת התלונה.
רננה לוי: זאת אומרת שזה דבר חדש, היו שיתופי פעולה מאוד מרשימים בין מערכות שונות ואני מברכת על כך וחושבת שראוי לחשוב איך עושים ומקדמים את זה ברמה הרבה יותר מערכתית.
אורית זוארץ: מה שחשוב באמת לציין זה את שיתוף הפעולה שאנחנו, גם במסגרת הוועדה, מנסים לקדם עד כמה שאפשר, כי יש הרבה מאוד סוגיות שאפשר לפתור, גם נושאים שעולים לדיון ובעיות שונות, וגם פתרונות שמתגבשים לאחר מכן בתוך הצוותים המקצועיים.
אורית זוארץ: עוד שאלה אחת לגבי הנושא של תדריך לעובדות הסוציאליות.
אורית זוארץ: האם במסגרת משרד הפנים נעשה איזה שהוא תדריך לעובדות הסוציאליות, כמו התדריכים שעוברים עובדי המשרד לביטחון פנים, עובדי משרד הבריאות, הרווחה ומשרד הפנים?
רננה לוי: אני רוצה לענות על זה בשני מישורים.
רננה לוי: אחד זה המישור הפרטי שלי, מכיוון שאני נכנסתי לפני שלושה וחצי חודשים, מוקדם מדי יהיה להכין איזה שהיא הנחיה או תדריך לעובדות סוציאליות.
רננה לוי: היקף העבודה הוא ארצי, אנחנו מדברים על 130 לשכות, למעלה מ-300 עובדות סוציאליות, דרוש יותר זמן כדי לעשות את העבודה הזאת.
אורית זוארץ: השאלה אם זה בתכנית העבודה שלכם?
רננה לוי: ועוד איך.
אורית זוארץ: אנחנו לא מבקשים ממך אחרי שלושה חודשים להציג תוצאות, אבל לפחות להכניס את זה לתכנית העבודה.
רננה לוי: תרשי לי, ברשותך.
רננה לוי: אני יודעת שכבר אני פניתי למשרד המשפטים ובירכתי על היוזמה שהזמינו אותי ליום עיון מאוד מרשים, וביקשתי שיתופי פעולה סביב הנושא של העלאת מודעות בקרב עובדות סוציאליות.
רננה לוי: כבר דיברנו על יעד של ספטמבר כדי להכין יום עיון משותף סביב הנושאים האלה.
רננה לוי: לומר לך שזה אופרטיבית התחיל להיעשות?
רננה לוי: לא, אבל גם אל תשכחי שכל הנושא של לשכות פרטיות עבר אלינו ממשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ואנחנו נמצאים בחיתולי העבודה.
רננה לוי: אנחנו באמת עובדים באופן אינטנסיבי כדי להעלות את המודעות בלשכות, הדברים מתגבשים עדיין, כמו שמר גלעד נתן ציין.
רננה לוי: אנחנו מאוד שואפים להכין נוהל, ונוהל יתקיים אם וכאשר יהיה שיתוף פעולה עם המשטרה, עם משרד המשפטים, ואני חושבת שהחלק הנורא משמעותי זה יהיה המשטרה בסיפור הזה.
אורית זוארץ: יש לי עוד כמה שאלות לגבי משרד הפנים בסוגיה הזו, כל הנושא של החוזה.
אורית זוארץ: האם החוזה שלהם נבחן לפני שהם מגיעים לארץ, לפני שהם מקבלים אשרה?
אורית זוארץ: האם תקפות וחוקיות החוזה מתקבלת?
אורית זוארץ: משרד הפנים, משרד החוץ?
שושנה שטראוס: כן, יש בחוק סעיפים, שאמורים להיות כלולים בחוק, וגם יש הוראות חוק שלא משנה מה כתוב בחוזה העבודה האישי שלך, הוראות החוק חלות.
שושנה שטראוס: אני לא יודעת אם זה סביר לצפות שהשגרירות בישראל תעבור על כל סעיף וסעיף בחוזה העבודה, אבל המדינה כן דורשת חוזה עבודה והיא דורשת בתחום הסיעוד שחוזה העבודה יקבל אישור של עורך דין, שהוא ממלא אחר כל ההוראות, הנהלים והחוקים הרלוונטיים.
שושנה שטראוס: אז יש אישור מקדמי לדגם של חוזה עבודה, ואם מתגלה בעיה אז בודקים באופן פרטני ואפשר גם להטיל קנסות בגין---
אורית זוארץ: השאלה היא, מאחר ומהגרי עבודה מגיעים למדינת ישראל בחסות המדינה, ובאישורה, האם לא נכון וראוי להכין איזה שהיא חוזה אחיד למהגרי עבודה, על פי הסקטורים שבהם הם עובדים וזכותון בשפה---
רחל שני: הזכותון מופץ בכל השפות.
אורית זוארץ: חשוב לנו שתתייחסי לדברים האלה.
רחל שני: חשוב לזכור שהבקשה של המעסיק לאשרת עבודה מוגשת דרך משרד הפנים ואחר כך אנחנו מקבלים, בנציגויות שלנו, את האישור לנתינת האשרה.
רחל שני: ביחד עם גב' שושנה שטראוס, קודמתי, שהנחתה את כל הקונסולים בריאיון האישי, שמעבר לכשירות ולבדיקת העבר של אותו עובד, יש נושאים להתמקד בזמן ריאיון אישי, הוא לא מדבר על החוזים.
רחל שני: אני מוכרחה להודות שהקונסולים שלנו מעולם לא הונחו לבדוק חוזה.
אורית זוארץ: גם אם נניח החוזה הוא חוזה שמביא לכך שזכויות האדם מופרות?
אורית זוארץ: את יודעת, מעסיקים מחתימים עובדים על חוזה---
רחל שני: התפקיד שלנו ליידע את הנתין בכל הזכויות שלו ואני כבר אפרט.
רחל שני: בריאיון, שוב, מעבר לכשירות הרפואית והעבר, אנחנו שואלים האם הוא יודע לאן הוא מנותב בעבודה שהוא מיועד אליה, האם זה---
אורית זוארץ: באיזה שפה הריאיון?
רחל שני: באנגלית.
רחל שני: לפעמים יש מתורגמנים בשגרירות.
רחל שני: אם זה בפיליפינים או בנפאל, יש מתורגמים לקונסול והם מסייעים לו בריאיון.
רחל שני: שוב, אנחנו דואגים לוודא שהוא באמת קיבל מידע מפורט לגבי המטופל שאליו הוא מגיע, גיל, סוג הטיפול, יורדים עד כדי האם ידוע שהוא זקוק, איזה שהיא כשירות רפואית שלו, האם הוא מודע אם הוא מטפל באיש כבד, איש קל.
אורית זוארץ: בואי נתמקד בנושא של זכויות האדם שלו, כי אנחנו מדברים פה על הפרה של זכויות האדם.
רחל שני: הזכותון מחולק על ידי הקונסול שלנו ומועבר אליו, בכל השפות.
אורית זוארץ: בסין, מכל אזור שיוצא עובד, מהגר עבודה, הוא מקבל את הזכותון בשפה שלו?
רחל שני: הזכותון שלו בשפה המתורגמת שלו.
רחל שני: שם יש התייחסות לנושא ההטרדה המינית, אבל לא נבדק החוזה.
רחל שני: חשוב לי לציין את זה.