GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית זוארץ: הם מגיעים בלבוש אזרחי, והם לא מזדהים.
אורית זוארץ: הם מחרימים כספים, הם מחרימים קונדומים, הם מגיעים לפעמים עם פקח של העירייה ונותנים דו"ח על עישון.
אורית זוארץ: היא מעשנת בפנים אז היא מקבלת דו"ח על עישון במקום ציבורי.
אורית זוארץ: אם החלטתם שזה מקום ציבורי, אז אלה הטענות.
אורית זוארץ: אז אני אומרת, אולי כדאי לעשות איזה בדק בית, לא כל אחת תבוא ותגיש תלונה.
אורית חיימי: גם אנחנו עשינו, אני במסגרת העבודה שלנו לנסות למפות את תעשיית המין לא אחת, המון סיורים.
אורית חיימי: אז נכון שכביכול אני מאותו הצד של "הפושטים" כביכול.
אורית חיימי: אני יכולה לשקף תמונה אחרת לגמרי.
אורית חיימי: אז צריך איפה שהוא למצוא את האיזון.
אורית חיימי: היחס של השוטרים, ככל הידוע לי, אני לא מדברת על הקצוות ועל שוליים, ככל הידוע לי הוא יחס הולם, הם מבצעים את תפקידם כראוי, ואם יש למי מהארגונים להגיש תלונה על שוטר זה או אחר, אני חושבת שיותר מישמחו הפיקוד של המשטרה לטפל באותו אדם.
אורית זוארץ: ואם הוא לא מזדהה, אני אמרתי בפירוש לנשים שם, תבקשו תעודה מזהה.
אורית חיימי: תמיד אפשר לאתר, אין דבר כזה.
אורית חיימי: קודם כל הוא מגיע עם שם ותג, יודעים בדיוק מי ניהל ומי פשט באותה משמרת, זה דברים רשומים.
אורית חיימי: אפרופו לנושא איסוף הנתונים – אין דבר כזה ששוטר יוצא לפשיטה כי בא לו.
אורית חיימי: זה דברים מסודרים ומאורגנים.
אורית חיימי: לנושא השינוי של תודעה – משטרת ישראל בדומה לדעתי לכלל הציבור, בראשית תופעת הסחר עברה שינוי תודעתי עצום באיך קראת לזה – נושא של מושגים שמבנים מציאות.
אורית חיימי: תמיד יש עוד דרך לעשות, אבל אני אומרת, בין לתאר משטרה, אני ממש מתארת מהתחושות, זה תיאור של משטרה שחיה בעולם אחר.
אורית חיימי: אנחנו שינינו מושגים, המילה היא קורבנות ולא זונות.
אורית חיימי: זאת אומרת לנושא הכשרות זה חתך שעובר בין כל ההכשרות של המודיעין והחקירות.
אורית חיימי: כך שתמיד יש לאן להתקדם, כולל אני עצמי שעוסקת בתחום כבר שנים, אבל בין זה לבין מה שמתואר הפער הוא עצום.
אורית חיימי: הערה אחרונה לעניין של ריטה, לעניין של הטיפול שהיא רוצה שזה ירד לרמת התחנות.
אורית חיימי: על מנת שפרשיות סחר יקבלו טיפול ברמה מקצועית גבוהה – נדרש טיפול של יחידה מרכזית או יחידה ארצית, רק כך.
אורית חיימי: תחנה לא יכולה לטפל בפרשיות סחר באותה רמה שתטפל יחידה מרכזית, הן מבחינת אמצעים, הן מבחינת ניסיון.
אורית חיימי: כמובן שאיסוף הנתונים, וזה מתרחש באופן שיטתי, הוא החל ברמת התחנה וכלה ברמת היחידות הארציות.
אורית חיימי: עד כאן.
נעמה ריבלין: את יכולה רק לענות לגבי הנושא של מועדוני חשפנות, מה נעשה שם?
נעמה ריבלין: כי לי זה לא ברור למה במכוני ספא ובמעודני חשפנות שאנחנו יודעים שמתקיימת שם זנות.
אורית חיימי: הואיל ומדובר גם לגבי קטינים וגם לגבי מועדונים, הואיל ומדובר לרוב, במיוחד גם בנושא המסתננים שאנחנו בעצם גם בתהליך למידה בעבירות חשיפה, אז במידה ומגיע אלינו מידע, וזה יכול להיות יזום וזה יכול להיות על בסיס מידע.
אורית חיימי: משטרת ישראל פועלת בשני מישורים.
נעמה ריבלין: למה לא דרך זה של להיכנס במסווה של לקוח?
נעמה ריבלין: לגלות מה קורה שם?
נעמה ריבלין: אנחנו רוצים לגלות- - -
אורית חיימי: קודם כל מי אמר שלא עושים?
נעמה ריבלין: אז זה מה שאני שואלת.
אורית חיימי: אני באמת קוראת מכאן- - -
נעמה ריבלין: אבל למה מראש נותנים רישיון עסק?
אורית חיימי: רישיון עסק זה לא לפתחה של משטרת ישראל.
אורית זוארץ: רגע, תיכף אנחנו נתייחס גם לסוגיה הזו.
אורית זוארץ: זה שתי הצעות חוק שאנחנו החלטנו לקדם.
אורית זוארץ: הצעת חוק אחת זה, מסתבר מסיורים שלנו באילת ובתל אביב, שרישוי עסקים בעירייה בנושא של ספא ומקומות שמפעילים ספא או עיסוי, אין צורך באישור של משטרת ישראל.
אורית זוארץ: כלומר, זה לא מדובר בהפרעה לציבור או יש איזה שהוא מונח שאתם משתמשים בו.
אורית חיימי: מטרד.
אורית זוארץ: מטרד לציבור, ולכן משטרת ישראל לא מחויבת לחתום על היתר רישוי עסקים בעירייה.
אורית זוארץ: ואז הפקח ידיו כבולות.
אורית זוארץ: הוא אומר תראו - משטרת ישראל היא לא צד בעניין.
אורית זוארץ: הצעת החוק שאני מקדמת באה להסדיר את הנושא הזה שבמכוני עיסוי וספא, גם משטרת ישראל תהיה צד בעניין, היא תבוא למקום, היא תבדוק את זה והיא תבדוק את הגורמים המפעילים, את הגורמים שמבקשים את רישוי העסק, אם היה להם עבר פלילי, כמו במסגרות אחרות.
אורית זוארץ: והציר השני זה סגירות מינהליות.
אורית זוארץ: זה נושא שעלה גם על ידי נציגי משטרת ישראל וגם ברשויות המקומיות, שדיברו על סגירה מנהלית של מקום, אנחנו ביקשנו להגדיל את זה ל-90 יום.
אורית זוארץ: מ-30 יום ביקשנו להגדיל את זה ל-90 יום, ואז באמת אפשר יהיה לנקוט באמצעים הרבה יותר חריפים כנגד אותם העבריינים.
אורית זוארץ: מה שלא קורה כיום, יש לקונה בחוק.
נעמה ריבלין: אבל עדיין לא קיבלתי תשובה למה לחכות למידע?
אורית זוארץ: שוב, בואו נעשה כזה דבר, מאחר שהדיון היום הוא דיון בשינוי דפוסי הסחר ואנחנו כבר נגענו גם בתופעות הזנות, מאחר שאחת הסוגיות שאנחנו מכניסות לתוך הקטגוריה של שלילת חרויות ונקודת המבט שלנו לפעמים שונה, אנחנו נקיים דיון עם כל השרים, ואנחנו עושים סבב של שרים.
אורית זוארץ: אז היו פה בסיבוב הקודם, התחייבו לקדם נושאים מסוימים.
אורית זוארץ: אנחנו נזמן את השר שוב, והוא יגיע, כמו שר הרווחה יגיע גם שר המשפטים ויגיע שוב השר לביטחון פנים, שאיתו יש לנו שיתוף פעולה והוא באמת מראה נכונות.
אורית זוארץ: ויש את המשנה למנכ"ל שעמד בראש הצוות ועשה עבודה חשובה, ואת נציגות המשטרה שבהחלט עברו כברת דרך, כמו כל משרדי הממשלה השונים.
אורית זוארץ: לפני כמה שנים אם היינו מעלים את הסוגיה הזאת, אז היו מסתכלים עלינו בחצי מבט ומגחכים.
אורית זוארץ: היום אף אחד לא מגחך.
אורית זוארץ: אף אחד לא מתייחס לזה כאל בדיחה, ונותנים לתופעה הזאת את הטיפול ברצינות הראויה, ואין ספק שצריך עוד לשפר.
אורית זוארץ: ליאת, רצית לדבר על שני תיקים.
ליאת שמיר-הירש: אני ליאת מפרקליטות מחוז דרום ואני הרפרנטית במרחב לכיש על הנושא הזה.
ליאת שמיר-הירש: אנחנו התעסקנו במרחב שלנו בשני תיקים שבאמת מתחברים למה שדליה סיפרה ולמה שנציגת קו לעובד סיפרה פה.
ליאת שמיר-הירש: שני התיקים האלה התאפיינו באמת במאפיינים שונים לגמרי של סחר, מאשר הסחר הקלאסי שמכירים.
ליאת שמיר-הירש: העבריינים היו אנשים ללא עבר פלילי, בטח ללא רקע של עבירות מין והנשים שנעשו בהן העבירות היו נשים שהגיעו לכאן באשרות חוקיות.
ליאת שמיר-הירש: אחת מהן הגיעה דרך משרד שידוכים באוקראינה שמכיר נשים אוקראיניות לגברים ישראלים במטרה להביא אותן ארצה, ואותה אישה באמת נוצלה על ידי גברים אחרים שפגשו בה בארץ, וממש זיהו את הקרקע הנוחה לניצול.
ליאת שמיר-הירש: ובהקשר הזה גם מגיעות המחמאות לזרוע שחקרה, על כך שהם מיד קלטו את נושא השידוך, כפונקציה שמנסה להערים על שיטות ההבאה של הנשים, והם ניסו לחקור בהיבט הזה בצורה מאד מקיפה.
ליאת שמיר-הירש: בתיק השני באמת, אנחנו דיברנו על העובדים הסיעודיים שהגיעו ארצה באמת לספק צרכים מיניים לאנשים שהם אמורים לטפל בהם ובהחלט גם הדברים מתחברים למה שדליה סיפרה כאן, לגבי העובדה שהלחץ שהופעל על הקורבנות, ניכר היה שהוא מופעל לא בשלשלאות או בסתימת פה על ידי קשירת שרוך, אלא בהחלט על ידי לחץ נפשי ואיומים, וזה מאד מאד ניכר בתיקים האלה, עכשיו החדשים שאנחנו רואים.
ליאת שמיר-הירש: ובהחלט אנחנו כמשרד המשפטים, האלמנט שלנו שמגיע לכאן זה איפה הגבול הדק איך להביא את זה לבית המשפט, איך לשכנע אותו להכיר בדפוסי עבריינות אחרת, עבריינות חדשה, כשעומד מולם עבריין שהוא לגמרי לא עבריין סטנדרטי שאפשר לתפוס אותו כמישהו שזה המקצוע שלו, ופה זה באמת חשוב הנקודה הזאת.
: אם אפשר רק הערה אחת קטנה לעניין הפנייה למח"ש.
: אני ענבל, יועצת משפטית של על"ם.
אורית חיימי: פונים למפכ"ל משטרת ישראל לצורך העניין, אם קיימת איזו שהיא תופעה בקרב שוטרים אפשר גם לפנות למפכ"ל המשטרה.
: אז אני יועצת משפטית של עמותת על"ם.
: אני ניסיתי ללוות נערה צעירה קטינה ששוטר סירסר בה על ידי פנייה למח"ש, ואני חושבת שההפניה של אותן נשים שנמצאות במקום הזה למח"ש, קצת טיפה מנותקת מהמציאות ולא נותנת, ולא רואה נכון את המצב שבו הנשים הללו נמצאות.
: משום שהשוטר הזה הכה אותן רק כשיצאה מהמרכז של על"ם ואסר שלה להיכנס לעל"ם, עצם יצירת המגע שלה עם על"ם.
: כשפנינו למח"ש וניסינו לבדוק את האפשרות אם אפשר להגן על אותה אישה, שהיא נמצאת במצב שונה מכל אזרח אחר שרוצה לבוא ולהתלונן על איזו שהיא עבירה שביצע כלפיו שוטר, נענינו בשלילה מוחלטת.
: זאת אומרת – "לא.
: שתבוא האישה למח"ש ותגיש תלונה, הכל יהיה גלוי".
: אמרו לנו עצם זה שהיא תגיש תלונה ונלך לדבר עם השוטר זה כבר יפתור את כל הבעיות.
: זה לא פתר את הבעיות, זה היווה איום חמור על החיים שלה.
: לכן, אני חושבת שאולי אפשר ליצור איזו שהיא נקודה למחשבה, איזו שהיא פרוצדורה, איזה שהוא הליך אחר של נשים שהן או נפגעות סרסרות על ידי שוטרים, או שהן קורבנות זנות של שוטרים שהם לקוחות.
אורית זוארץ: בזמנו עלתה כאן בוועדה האופציה של להכניס אותם לתוכנית להגנת עדים.
: זה מה שניסיתי לבדוק בזמנו.
אורית זוארץ: שוב, אנחנו נקיים את הדיון עם המשרד לביטחון פנים ועם השר, ואז באמת ברשותכם.
אורית זוארץ: חשוב מאד להציג את הסוגיות האלה, אבל חברות, אנחנו קצת סוטות מהנושא המרכזי.
אורית זוארץ: הנושאים שאתן מעלות הם מאד מאד חשובים ואנחנו בהחלט,
קריאה: מדובר בתופעה.
אורית חיימי: אם זו תופעה אז צריך להעלות אותה בפני מפכ"ל המשטרה ומשרד המשפטים.
אורית זוארץ: שוב, אנחנו בהחלט נצטרך לתת מענה לסוגיות האלה.
אורית זוארץ: אנחנו פשוט חייבים להתקדם.
יעל גור: את אמרת שכבר אין זלזול היום כשמעלים את הנושאים, ומה שאני חווה לפחות מכם, מהרגע שהעליתי את מה שהעליתי, ועכשיו כשהעלתה היועצת המשפטית של על"ם, פשוט זלזול.
אורית חיימי: חבל, יעל חבל.
יעל גור: אנחנו הגשנו את זה כתוב, אין אישה מהחמש נשים שאני אספתי את העדות שלהן בכתב, ותיארתי אותה בעל פה לליאור בטלפון והוא אמר לי שהדברים חסרי שחר והעברתי אותם לעודד מזרחי.
יעל גור: אין אישה מהנשים האלה שמוכנה ללכת עם תעודת הזהות שלה ולהגיד – "אני זונה והשוטר הזה עשה לי ככה".
יעל גור: אז מה שאתם עושים עכשיו זה - - -
אורית חיימי: יעל, חבל, חבל שאת פונה לגורם- - -
ליאור שליו: אבל את לא תיארת עבירות פליליות של השוטרים ולא תיארת התנהגות, ולא תיארת כלום, נכון, אז לא.
אורית חיימי: סליחה, אני לא מוכנה שיפנו אלי כגורם מקצועי כגורם שמזלזל במקצוע שלי ואני מבקשת מגברת יעל גור שתיקחי את דברייך בחזרה.
אורית חיימי: תודה.
יעל גור: את זלזלת בי.
אורית חיימי: אני לא זלזלתי בך.
אורית חיימי: אני העברתי ביקורת על הדברים שנאמרו.
אורית זוארץ: יעל, בואו נכבד את החברים בוועדה שמגיעים הנה ורואים את הנושא הזה כנושא חשוב ומשמעותי לטיפול.
אורית חיימי: סליחה, הלוואי שכל אחד היה רואה את זה כמה זה חשוב לי.
יעל גור: בעניין התשאול של הדברים- - -
אורית זוארץ: שוב, אנחנו לא יכולים לפתוח את זה עכשיו.
אורית זוארץ: אנחנו נעשה את זה עם השר לביטחון פנים.
אורית זוארץ: אני שוב אומרת, תראו, גם לגבי הדיונים הבאים, מה שקרה בפעם הקודמת שקומם גם את השר, זה שהחומר הועבר באותו בוקר והונח על השולחן.
אורית זוארץ: ואם אנחנו רוצות להתייחס לסוגיה הזאת ברצינות, ואנחנו רוצים שהמשרד יתייחס לסוגיה הזאת ברצינות הראויה, אני ממש מבקשת שאת החומרים תעבירו לוועדה.
אורית זוארץ: זה לא נושא הדיון היום, אבל אני בהחלט מסכימה שזה נושא שצריך לטפל בו.
אורית זוארץ: ואנחנו נעביר את זה למשרד, ואנחנו נבקש את ההתייחסות שלהם ואנחנו נפתח את זה בדיון.
אורית זוארץ: אנחנו נפתח את זה לעומק ולא בהערות אגב, שבסופו של דבר גם מגיעות לרמות אישיות וזאת לא הכוונה.
יעל גור: זאת לא הייתה הערת אגב, משום שבהמלצות כאן, בנקודות המחלוקת שאליעזר עבר עליהן ביעף והגיע להמלצות, וזה חשוב, לא צוין הנושא הזה שאנחנו העלינו,
אורית זוארץ: של חוסר האמון בין הקורבנות ל-
יעל גור: לא רק של חוסר האמון.
יעל גור: שיש פגיעה של שוטרים בנשים.
יעל גור: כאילו, למה לא להגיד את זה בצורה גלויה?
יעל גור: ולמה כשאנחנו אומרים את זה זה מעורר כזאת התנגדות?
אורית חיימי: כי יש פגיעה של כל אדם מהציבור בנשים בזנות.
אורית חיימי: זה לא תופעה.
אורית חיימי: אסור לנו להצביע על שוטרים ש-
יעל גור: נכון, אבל,
אורית זוארץ: בואו, ברשותכם, אורית ויעל.
אורית זוארץ: חברות, ברשותכן אנחנו רוצות להתקדם בדיון.
אורית זוארץ: תראו, אם אתן רוצות לקיים על זה דיון ככה בהערות זה לא יקדם.
אורית חיימי: סליחה.
אורית זוארץ: אנחנו רוצות להתייחס לסוגיה הזאת ברצינות.
אורית זוארץ: הנושא הזה עלה בדיון הקודם עם השר.
אורית זוארץ: בעקבות הדיון הקודם, ואני רק סוגרת עם המשפט הזה, הגיעה ענת גור עם לדעתי 6 נשים אליך והתלוננו.
אורית זוארץ: אנחנו נבקש דיון נוסף.
אורית זוארץ: אנחנו במסגרת הדיונים בוועדה גם השר לביטחון פנים יחזור הנה ויתן את תשובותיו לתלונות שהוגשו, לנשים שהגיעו פיזית.
אורית זוארץ: יש כאן את רננה, עובדת סוציאלית, ואנחנו נחזור לנושא המרכזי בנושא עובדים זרים בסיעוד, ולגבי תופעות של ניצול מיני ואולי גם מסחרי של נשים בסיעוד, והפיקוח שלכם על העובדות.
: אני רוצה להגיד מספר דברים.
: אני חושבת שהנושא הזה בשנה האחרונה לקחנו את הנושא הזה מאד ברצינות ומאד ביסודיות.
: העובדים הזרים מגיעים בדרך כלל דרך לשכות פרטיות.
: הלשכות הפרטיות מייבאות אותם מחוץ לארץ עבור מעסיקים בסיעוד.
: היום הרשות שלנו הוציאה נהלים ברורים כדי לבצע אבחון של צרכים של העובד הסיעודי, לצד האבחון של אותו פרופיל של עובד זר שמגיע לארץ, והניסיון לבצע התאמה טובה ככל שניתן עבור אותם עובדים.
: בנוסף, יש היום הנחיות מאד ברורות עבור אותם עובדים סוציאליים לגבי ההתייחסות לניצול, לסחר.
: היום אנחנו פיתחנו תוכנית הכשרה עבור אותם עובדים סוציאליים בשיתוף פעולה עם משרד המשפטים ומעגן, כאשר התוכנית בעזרת ה' תצא לפועל בתחילת החודש הבא.
: דבר נוסף שאנחנו עושים זה פיתחנו דרכי עבודה ושותפויות עם מערכות וארגונים נוספים אחרים.
: בתחילת הדרך עם איגוד הטרדות מיניות, השם כל כך מסובך.
מיכל רוזין: איגוד מרכזי סיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.
אורית זוארץ: הגברת מיכל רוזין, אנחנו מסכמים את זה בגברת מיכל רוזין.
: אוקי, שיתוף הפעולה עם גברת רוזין התבטא בעיקר בנושא של ליווי, תמיכה, מתן מענה לאותה עובדת זרה, אשר בעצם טוענת להטרדה מינית.
: אנחנו מפתחים את הנושא של נקרא לזה, כתבתי יותר על,
אורית זוארץ: האם ניתן לה סעד משפטי בתהליך שאתן מלוות אותה כנגד התוקף?
אורית זוארץ: איזה הגנות ניתנות לה במקרה הזה שאנחנו מדברים עליו.
: אני לא נכנסת לסוגיה הזאת, אני פשוט רוצה להתייחס להיבט הזה של לבוא ולהטיח.
: הרשות עשתה איזו כברת דרך רצינית מאד בנושא של טיפול בעובדות זרות שטוענות לחשד להטרדה מינית.
: ההתייחסות שלנו היא בעצם גם לפן של העובדת הזרה, גם לפן המנהלי וגם לפן של אותו מעסיק.
: זאת אומרת שיש לנו מה לומר כרגע לטובת הוועדה הזאת בעניין של העובדים הזרים, ואי אפשר לבוא ולטעון,
קריאה: מהגרי עבודה.
: אני לא מדברת על מהגרי עבודה.
: אני מדברת על נשים מהגרות עבודה בסיעוד בשנה האחרונה.
אורית זוארץ: שוב, אנחנו נקיים כאן את הדיון בשבוע הבא, ב-23 לפברואר, ואנחנו נקיים את הדיון על מהגרות עבודה וניצול שלהן במקומות העבודה שלהן.
אורית זוארץ: נעשה את זה במסגרת הדיון בוועדה.
אורית זוארץ: הגברת אורלי מציעה שאם יש לכם בקשות או פניות שכבר נמצאות על הפרק – להעביר את זה למשרד הפנים ולא לחכות לדיון בוועדה.
אורית זוארץ: אנחנו חייבים לסכם ולסגור.
: המקרים האלה לא הובאו אלינו לידיעה.
דליה בן מאיר: אני לא רוצה להיכנס לויכוחים, אני לא הייתי בצוות, אבל אני מכירה את הפרטים.
דליה בן מאיר: לא רוצה להיכנס לויכוח של כן שוטר לא שוטר זה נקודתי.
דליה בן מאיר: אבל אני רוצה שהפורום המכובד הזה ישמע.
דליה בן מאיר: אני רוצה לומר שאני מברכת על מה שעשו בצוות.
דליה בן מאיר: אנחנו במקום אחר לגמרי.
דליה בן מאיר: אנחנו במקום אחר לגמרי רבותיי.
דליה בן מאיר: תאמינו לי, אני יודעת מה שאנחנו עושים.
דליה בן מאיר: יש לנו משטרה נהדרת, יש אנשים טובים כמוכם, נהדרים, שעושים עבודה משופרת ברמות אחרות לגמרי.
דליה בן מאיר: עידית נתנה דוגמא כרגע על השולחן של שני מקרים, תיק אינוס ותיק זה.
דליה בן מאיר: אני אומרת לכם, במקרים האלה אנחנו טיפלנו כיחידה ארצית.
דליה בן מאיר: היא אמרה את המקרה ב-30 שניות, אבל על כל מקרה עבדנו שבועיים מסביב לשעון עם כל הפעילות האפשרית, והגענו לממצאים וכתבי אישום, בעבודה משותפת עם רננה, דברים שלא היו.
דליה בן מאיר: לכן, יש לנו לאן לשאוף תמיד, יש מה לעשות, ואני מקווה שהפערים בדו"ח יבואו לידי ביטוי.
דליה בן מאיר: מה שצריך לעשות אופרטיבית כבר לעשות, והשמיים הם הגבול.
אורית זוארץ: אני מודה.
אורית זוארץ: אני רק רוצה לסכם.
אורית זוארץ: אתה רוצה לומר משהו לסיום?
אליעזר רוזנבאום: רק דבר אחד, אני גם אמרתי את זה בפתח דבריי.
אליעזר רוזנבאום: המחלוקות הן מחלוקות ואנחנו צריכים לעסוק בהן ולראות מה הפערים ומה צריך לעשות.
אליעזר רוזנבאום: אבל אני אומר עוד הפעם, צריכים להעביר את הדיווחים בצורה מסודרת עם הפרטים.
אליעזר רוזנבאום: משטרת ישראל לא תעבוד בלי כתובת מאד ברורה.
אליעזר רוזנבאום: עכשיו, או שאתם תיקחו את האחריות ותביאו את הנתונים בשם אותם, אבל תביאו נתונים.
אליעזר רוזנבאום: אני אומר עוד הפעם, בדברים האלה אנחנו חייבים להתקדם בזה, כי אנחנו חוזרים לדיונים וחוזרים עוד הפעם.
אליעזר רוזנבאום: העבירו, לא העבירו, העבירו, לא העבירו, העבירו בצורה כזאת.
אליעזר רוזנבאום: אז בואו נשב עוד פעם בצורה מצומצמת ובואו נראה איזה פרמטרים צריך לשים שהדברים האלה, וחוץ מזה יש יחידת תלונות במשרד לביטחון הפנים, שהיא חלק מיחידת המבקר אצלנו.
אליעזר רוזנבאום: יש תלונות גם במשטרת ישראל.
אליעזר רוזנבאום: תעבירו את הדברים האלה.
אורית זוארץ: אוקי, אני מסכמת ואומרת, אנחנו בוועדה מאמצים את ההמלצות שלכם בדו"ח.
אורית זוארץ: אנחנו מודים על העבודה היסודית, הרחבה והמקיפה שעשיתם, גם בעבודה עם הארגונים וגם עם משרדי הממשלה, על שיתוף הפעולה בין הגופים השונים.
אורית זוארץ: העובדה שהמחלוקות באו לידי ביטוי גם בדו"ח וגם בדיון, היא נקודה מאד מאד חשובה ומשמעותית, והיא פתח לשינוי ולקידום סוגיות שנמצאות במחלוקת, ואני מניחה שאנחנו נקיים דיון נוסף בעוד מספר חודשים ונבדוק עד כמה הסוגיות שהיו במחלוקת והפערים צומצמו.
אורית זוארץ: יש כאן כמה נושאים שהעלינו, הנושא של עובדות ומהגרות עבודה ללא מעמד מוסדר, הסיניות, התאילנדיות.
אורית זוארץ: אנחנו נבקש שתבדקו את זה לעומק; את הנושא של אוכלוסיית המסתננים ומבקשי המקלט, סוגיה שלא באה לידי ביטוי בצורה רחבה בדו"ח.
אורית זוארץ: יכול מאד להיות בגלל שהתופעה הזו הלכה והתגברה בשנה האחרונה, שכבר הייתם בתוך עבודת הוועדה.
אורית זוארץ: סוגיית הנשים, או הסחר בנשים שמגיעות עם אשרת תייר לישראל מול משרד הפנים לעקוב, לפקח ולבקר ולהביא הנה את הנתונים; וכמובן נשים שהן קורבנות סחר פנים או זנות, נצטרך לקיים דיון נוסף ומעמיק על כל ההמשגה ואיך אנחנו מתייחסים לנושא הזה.
אורית זוארץ: ושוב, מתוך הדיון הזה עלה הצורך לחזור לסדרה ולישיבה של הוועדה עם השרים עצמם, כדי לראות עד כמה הם עומדים מאחורי ההתחייבויות שלהם בדיונים הקודמים בוועדה, וזה חלק מרכזי בעבודה שלנו, לפקח ולבקר אחרי עבודות המשרדים, ולא רק הצוותים המקצועיים שעומדים בחזית, אלא גם מדיניות השר ולא רק השר לביטחון הפנים, והקצאת המשאבים לנושא.
אורית זוארץ: כי להגיע לוועדה, להתחייב להקצות משאבים ולטפל בסוגיות, בלי שזה קורה בסופו של דבר הלכה למעשה, יש בזה איזה שהוא קושי ובעייתיות, ואנחנו לא מגיעים לוועדה כדי לדבר לפרוטוקול, אלא כדי להתחייב, והתפקיד שלנו זה באמת לפקח.
אורית זוארץ: אז אנחנו נקיים סדרה של מפגשים עם שר המשפטים, עם השר לביטחון הפנים, עם שר הרווחה, עם סגן שר הבריאות בתקווה שיהיה לנו כבר דו"ח ונוכל לדון בו.
אורית זוארץ: אני מודה לכם על השתתפותכם.
אורית זוארץ: תודה ויום טוב.
ציפי חוטובלי: בוקר טוב, בפתח הדברים שלי, כמובן אנחנו מאוד שמחים לדון בהצעת החוק של חבר הכנסת זבולון אורלב, אבל עוד לפני כן אעיר הערה.
ציפי חוטובלי: דוח מבקר המדינה ביקר בחריפות את נושא מעונות היום, נושא ששנינו הרבינו לעסוק בו.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שאין מנוס מלהמשיך, לעקוב לפקח ולבקר את כל התהליך הזה של בינוי מעונות היום.
ציפי חוטובלי: אני יודעת שאתה עוסק הרבה בנושא הזה של פיקוח על מעונות היום, אני חושבת שאנחנו מצידנו כאן נותנים את היד בכל מה שקשור לעצם הכנת מעונות היום האלה כדי שלא יחסרו, בפתח הדברים היה חשוב לי לומר את זה.
ציפי חוטובלי: הצעת החוק שלך היא בעצם הצעת חוק חשובה שהמטרה שלה בעיניי להתחיל אולי לשבור את החשיבה שזכויות הן זכויות של אמהות, לעבור מחשיבה של אמהות לחשיבה של משפחה.
ציפי חוטובלי: זה הערך הגדול שלה, ואני חושבת שאין מתאים ממציע הצעת החוק כדי להציג אותה.
ציפי חוטובלי: בבקשה, חבר הכנסת זבולון אורלב.
זבולון אורלב: כיום יש זכויות כפי שהגדרת נכון של נשים וגם בני זוגן זכויות הורות במידה והעובדת לא נעדרה מהעבודה אז בן זוגה, בעלה, יכול למשש את הזכויות האלה.
זבולון אורלב: הדבר הזה לא הוסדר בחקיקה, ולכן הייתה התערבות של בית הדין הארצי לעבודה לפני הרבה שנים שצריכים להחיל את הזכויות האלה לא רק לגבי שכירות אלא גם אם בית הזוג היא אשה עצמאית, והדבר הזה כך נקבע בבית הדין הארצי לעבודה ואנחנו עכשיו מציעים לעגן בחקיקה את פסק הדין, ויש יתרון גדול גברתי היושבת ראש, בין פסק דין של בית דין ארצי לעבודה שבדרך כלל הוא איננו ידוע בציבור ולא בטוח שכל המעסיקים פועלים לפיו וכדומה, לבין לא מה שהיא נקבעת בחוק, לכן ההצעה היא לעגן את זה בחוק.
זבולון אורלב: אני גם רוצה לומר שהצעת החוק במקורה הוגשה כבר בכנסת ה-16 על ידי מי שהיה יושב ראש חבר הכנסת שאול יהלום.
זבולון אורלב: בכנסת הקודמת אני ניסיתי לקדם את החוק הזה אבל לא עלתה בידי, אני שמח שהתגלגלה זכות לידיך שאת יכולה עכשיו להביא להשלמת החקיקה הזאת.
ציפי חוטובלי: יש לנו תיקון שעוסק בכך שגם אם בת הזוג היא עובדת עצמאית, אם אני מבינה נכון החוק עד היום נתן את הזכות הזאת לשכירים בלבד, והצעת החוק מרחיבה את האפשרות שבן הזוג ייהנה מאותן זכויות גם כשמדובר בעובדת עצמאית.
ציפי חוטובלי: חשוב לי שנפרט את הזכויות שבהן מדובר.
ציפי חוטובלי: נמצאת כאן נועה היועצת המשפטית.
נועה ברודסקי-לוי: אני רוצה להבהיר מספר דברים.
נועה ברודסקי-לוי: בית הדין הארצי אכן החיל כבר לפני מספר שנים את הזכויות גם על אדם שבת זוגו היא עובדת עצמאית, בעצם הצעת החוק מבקשת לעגן את מה שנקבע על ידי בית הדין הארצי.
נועה ברודסקי-לוי: הזכויות עליהן מדובר הן בעצם של היעדרות מהעבודה בשל מחלת ילד, שלמעשה גם כך קבוע, מעוגן בחוק דמי מחלת ילדים, כך שלמעשה זה מעוגן בחקיקה בכל מקרה, והזכויות הנוספות הן לגבי יום עבודה מקוצר בשל היות האב או האם הורים לילד, וזכות להשתמש בשירותי מעון או להשתתף בעלות החזקתו של הילד במעון שזה נעשה על ידי המעביד.
נועה ברודסקי-לוי: אני רוצה לציין שלמעשה התקשי"ר כן מחיל את הזכויות האלה גם על אדם שבת זוגו היא עובדת עצמאית ולמעשה הרחיב בעקבות אותה החלטה של בית הדין הארצי לעבודה.
ציפי חוטובלי: בפגישה שהייתה לנו, אני חושבת שיש כאן חשיבה אולי שצריך להטמיע אותה בכלל בחקיקה, נקודה זאת שזכויות של נשים, זכויות שמנסות להקל על נשים את התמרון בין משפחה לעבודה, הזכויות האלה צריך לתת הזדמנות אמיתית לכל משפחה לכלכל את היכולת שלה למעשה להתנהל בין הבית לעבודה דרך חלוקה שיוויונית בין בני הזוג.
ציפי חוטובלי: ביקשה מנועה שתעבור על חקיקות נוספות שבהן אפשר למצוא מסיבות שבהן האשה נהנית מזכויות והטבות מסוימות והיא לא יכולה להמיר את זה למעשה בחלוקה עם בן הזוג.
ציפי חוטובלי: אני חושבת שהדוגמה המובהקת ביותר היא הנושא של חופשת לידה.
ציפי חוטובלי: כאן צריך להתחיל להטמיע בציבור את החשיבה שאנחנו לא הולכים כאן רק לבוא לטובת אנשים, אנחנו באים לטובת המוסד מה שנקרא משפחה.
ציפי חוטובלי: כדי לעשות את זה, הרבה מבני הזוג היום פשוט מחלקים את הנטל ביניהם בצורה שיוויונית או לפי מה שמתאים לכל משפחה בנסיבות שאותה משפחה מתפקדת מבחינת תעסוקה.
ציפי חוטובלי: המטרה שלנו היא בסוף להצביע על נוסח החוק.
ציפי חוטובלי: אני רוצה כרגע לפנות לגורמים המקצועיים שנמצאים כאן.
חלי גיא אלדר: בגדול, ההצעה מבורכת, זכתה גם לתמיכה של ועדת שרים לחקיקה.
חלי גיא אלדר: אנחנו פה משפטים, תמ"ת, אוצר, אם אנחנו מדברים על הסעיף הראשון.
חלי גיא אלדר: אני מסתכלת כרגע על ההצעה שהונחה מטעם הייעוץ המשפטי לוועדה, אני מדברת על ההסכמה לעניין הסעיף הראשון, לעניין הגרסה הראשונה, כשתעלו את גירסה ב' נוכל להתייחס לגופו של עניין.
נועה ברודסקי-לוי: אני אציג את גירסה ב' שלמעשה מבקשת להחיל החלטה נוספת שכבר נקבעה על ידי בית הדין הארצי לעבודה במקרה אחר בו למעשה בית הדין הארצי קבע שגם שמדובר בעובדת שכירה, שבת הזוג היא עובדת שכירה, לא נדרש אותה בת זוג תהיה זכאית לאותן זכויות במקום העבודה שלה, אלא די בכך למעשה שהיא עובדת שכירה או עובדת עצמאית כאמור ושהיא לא משתמשת באותה זכות בין אם ניתנת לה על ידי אותו מעביד והיא פשוט בחרה לא להשתמש בו, בין אם פשוט היא לא ניתנת לה במקום עבודתה.
נועה ברודסקי-לוי: למעשה, אנחנו סבורים בייעוץ המשפטי שיש מקום להחיל את אותה החלטה של בית הדין הארצי לעבודה שגם כך כמובן חלה, אבל יש מקום להגן עוד בחקיקה בהתאם לאותה החלטה, מה גם שזה תואם כמובן את המטרה של החוק, לקדם שיוויון כשלמעשה כשאנחנו ללא התיקון הזה יש איזושהי פגיעה בשוויון, וכך שאדם שבת זוגו זכאית או לא, זאת אומרת, יש הבחנה בעצם בין בני אדם שבת זוגו זכאית לאותן זכויות במקום עבודתה לבין אדם שאשתו לא זכאית לכך, זה יוצר למעשה הבחנה בין שני אבות שנמצאים באותו מקום עבודה - זה פוגע בעצם בשיוויון.
ציפי חוטובלי: בוא ניתן דוגמה, אם אב עובד במשרד ממשלתי ואשתו עובדת יש לה עסק עצמאי לצורך העניין.
ציפי חוטובלי: בואי ותני דוגמה.
נועה ברודסקי-לוי: לגבי עובדת עצמאית כבר יש הסכמה, אני אתן דוגמה דווקא לגבי אותו מקרה של אשה שהיא שכירה - אני לא אגיד דווקא במקום עבודה, בעצם במגזר הציבורי כי שם התקשי"ר חל ומחיל את זה בכל מקרה, אבל אדם שעובד במקום שבו לאמהות כן ניתנות זכויות, לדוגמה, לצאת מהעבודה מוקדם יותר, ולפי החוק היום אם בת זוגו מקבלת את אותה זכות מתאים בת זוגו במקום העבודה שלה כן מקבלת את הזכות לצאת מוקדם, הוא יוכל לדרוש מהמעביד שלו לצאת מוקדם למעשה, ואם בת זוגו נמצאת במקום עבודה שבו לא ניתנות הזכויות הוא למעשה לא יהיה זכאי להם, ולכן אף אחד מבני הזוג בעצם לא יוכל לצאת מוקדם יותר מהעבודה כדי לאסוף ילדים.
נועה ברודסקי-לוי: כמו שאמרתי זה חל גם בתקשי"ר, התקשי"ר היום מחיל גם את הנושא הזה, זאת אומרת, גם לפי התקשי"ר לא דורשים שבת הזוג תהיה זכאית לאותן זכויות.
זבולון אורלב: בעצם מה שאת אמרת בתחילת הדברים, אני למדתי ממך את הדבר הזה, שהאסטרטגיה צריכה להיות, השינוי שצריך להיות הוא מזכויות של אשה לזכויות של משפחה.
זבולון אורלב: הואיל ואני גם יושב ראש הוועדה לזכויות הילד, אני חושב שזה זכויות של הילד.
זבולון אורלב: לילד יש זכות שכל אחד מההורים יוכל לממש את הזכויות כלפיו.
זבולון אורלב: לא יכול להיות שיקופחו זכויות של ילד בסופו של דבר בגלל איזשהם הסדרים של מקום עבודה וכאלה דברים, אם הזכות הזאת קיימת היא קיימת, אז מה זה משנה אם זה לאמא או לאבא?
ציפי חוטובלי: בואו נראה אם אנחנו מצליחים כאן להגיע להסכמה על העניין הזה.
חלי גיא אלדר: כרגע אנחנו לא נוכל להגיע להסכמה על הנושא הזה, אין בזה כדי לעיין את החלטת בית הדין לעבודה בנושא הספציפי הזה, אבל זה מדבר למעשה, זה מוסיף עוד משהו שלא קיים בהצעת החוק המקורית, ולממשלה ולמשרדים השונים לא ניתנה אפשרות עוד לבחון את הנושא הזה, להגיע עם זה לוועדת שרים לחקיקה.
חלי גיא אלדר: ועדת שרים לחקיקה דיברה על ההצעה המקורית ראשונה ותמכה בה לעניין זה עוד לא היה דיון בוועדה, כך שאנחנו לא יכולים עדיין לתמוך בזה.
ציפי חוטובלי: ליוזם החוק יש הצעה.
זבולון אורלב: יש לי הצעה, קודם כל אני מאוד מקפיד להישאר בגבולות ההסכמה כפי שאושרו בוועדת שרים לחקיקה.
זבולון אורלב: בהחלט, אני יודע שוועדת שרים לחקיקה ההצעה הזאת לא עמדה בפניה ואני מבין גם את המגבלות שלכם להסכים לדבר שוועדת השרים לא דנה ולא אישרה.