GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שולמית סהלו: זה מונע כמובן רצח של נשים אבל יש לזה גם השלכות על מניעת רצח בנפש וצלקות לאורך זמן לילדים.
שולמית סהלו: הפעולה יכולה להיות אפקטיבית כאשר יש כוח-אדם.
שולמית סהלו: חשוב מאוד שיהיה קשר בין מה שאנו מתכננים ובין מה שעושים בפועל.
ליה שמטוב: רשות הדיבור לגברת זויה גורנשטיין, אבל רק משפט אחד, בבקשה.
זויה גורנשטיין: למה רק משפט אחד?
זויה גורנשטיין: אנחנו באים לכאן לא בשביל לומר משפט אחד כי יש הרבה בעיות.
זויה גורנשטיין: לשם כך אנחנו כאן.
זויה גורנשטיין: אני יושבת-ראש הקואליציה הארצית למשפחות חד-הוריות.
זויה גורנשטיין: אני מכירה היטב את הבעיות שלהן: גם עליית שכר הדירה, גם המסים, גם הביטוח הלאומי מוריד שוב את קצבאות הילדים ואינני יודעת מדוע – היום מקבלים 152 שקלים עבור כל ילד.
זויה גורנשטיין: מה אפשר לעשות עם זה?
זויה גורנשטיין: אימהות חד-הוריות רבות מפחדות ללכת לעובדות הסוציאליות.
זויה גורנשטיין: יש בעיות רבות.
זויה גורנשטיין: אין ביטחון בארץ.
זויה גורנשטיין: אנחנו לא יודעים לאן צריך לפנות.
זויה גורנשטיין: הייתי כאן פעמים רבות ואני רואה שלא עוזרים בכלום.
זויה גורנשטיין: רק כל אחד מדבר והולך הביתה וזהו.
זויה גורנשטיין: אני רוצה לשמוע על פתרונות.
זויה גורנשטיין: אישה נמצאת לבד בארץ עם 5 ילדים, אין לה אף אחד.
זויה גורנשטיין: מי יעזור לה?
ליה שמטוב: דיברנו כאן על מצוקה ועל דיור, והזכרתי את האמא עם 5 הילדים.
ליה שמטוב: הוועדה מתכנסת כדי לדבר ולסכם את הדברים ולפעול אחר-כך.
ורדה וירזבינסקי: אנחנו הבאנו קצת פתרונות.
ליה שמטוב: אני מבקשת לסכם את הדיון.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה מביעה צער עמוק על מקרי הרצח של הילדים על-ידי אמהותיהם.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה דורשת ממשרד הבריאות לעשות אבחון חיצוני ובלתי תלוי במצבן הנפשי של הנשים.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה מציעה להקים רשות שתרכז ותאחד את הגורמים הרלוונטיים, כדי לאפשר זרימת מידע בצורה חופשית בין המשרדים.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה דורשת ממשרד הבינוי והשיכון לשנות את הקריטריונים לקבלת דיור או סיוע בשכר דירה ולחדש את הבנייה.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה מבקשת ממשרד הרווחה להגביר את הפיקוח והטיפול במשפחות שיש בהן בעיות.
ליה שמטוב: הוועדה לקידום מעמד האישה דורשת משר האוצר לבטל את הכוונה לקצץ 6% מתקציבי משרד הרווחה.
ליה שמטוב: כיושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה וחברה בסיעת ישראל ביתנו בכנסת אני מודיעה שנעשה הכול כדי לא לאפשר לאוצר לקצץ מן התקציבים, אלא להיפך, נדרוש להוסיף תקציבים לגורמים השונים המטפלים בנושאים הללו.
אורית זוארץ: שלום לכולם, שמי אורית זוארץ.
אורית זוארץ: אני חברת כנסת חדשה ואני מברכת אתכם מהבוקר.
אורית זוארץ: אני מברכת את סגן שר החוץ דניאל אילון שמצטרף אלינו והוא יהיה שותף אופרטיבי בכל מה שקשור לוועדה מהמקום שבוא הוא נמצא.
אורית זוארץ: חברי כנסת יקרים, חברת הכנסת ציפי חוטובלי שיושבת בראש הוועדה לקידום מעמד האישה, מפאת לוח הזמנים הצפוף ודיוני התקציב היום אני אאפשר לציפי לומר כמה מילים ואז אנחנו ניכנס לסדר היום שנקבע.
אורית זוארץ: בבקשה ציפי.
ציפי חוטובלי: אני רוצה באמת לברך את חברת הכנסת אורית זוארץ על ישיבת הפתיחה המאוד מרשימה הזאת של ועדת המשנה לסחר בנשים.
ציפי חוטובלי: הנושא של סחר בנשים היה מנושאי הדגל של הוועדה הזאת.
ציפי חוטובלי: חברת הכנסת זהבה גלאון עמדה בראש ועדת המשנה, עשתה עבודה ציבורית נהדרת ואני בטוחה שחברת הכנסת אורית זוארץ תרים את הדגל הזה בגאון בדיוק כמו שזהבה עשתה.
ציפי חוטובלי: יש כאן עניין של כבוד האישה וחירותה.
ציפי חוטובלי: בעצם כשמדברים על חוק יסוד כבוד האדם וחירותו בעיניי הדבר הראשון הבסיסי ביותר שצריך להיות לכל אדם זה לשמור על כבודו וחירותו וכל הסוגיה הזאת של סחר בנשים נוגעת בעניין היסודי ביותר.
ציפי חוטובלי: כל עוד אנשים יהיו ככלי עובר לסוחר בעיני אנשים מסוימים.
ציפי חוטובלי: כל עוד נראה תופעות של זנות ותופעות שאנשים רואים כחפץ, ככלי, לא נראה את כבוד האישה גם בדרגות הגבוהות יותר.
ציפי חוטובלי: כדי שנשים יוכלו לעמוד כאן
ציפי חוטובלי: במקום הזה כשאנחנו מנסות להתוות מדיניות צריך שכל הסוגיה הזאת של סחר בנשים תעבור ותתבטל מן העולם.
ציפי חוטובלי: לשם כך אתם התכנסתם כאן.
ציפי חוטובלי: לא רק כדי לדון בנתונים אלא בעיקר כדי לחשוב איך למגר את התופעה הזאת.
ציפי חוטובלי: בדרך כלל אומרים התופעה הזאת היא תופעה שהיתה מאז בריאת העולם וכנראה נגזר עלינו לחיות איתה.
ציפי חוטובלי: אני לא מוכנה לקבל את האמירה הזאת.
ציפי חוטובלי: בדיוק כמו שיש סמים בעולם ואף אחד לא מקבל את זה כנתון וצריך להיאבק בתופעות שבעיני החברה הן שליליות כאן מדובר בתופעה הרסנית, תופעה שהיא שלילית, ואסור להתייאש מהמחשבה שאפשר למגר את התופעה הזאת ולהעלים אותה כליל גם אם זה כרוך במאמצים גדולים וגם אם זה כרוך בשינוי סדרי העולם בחברה שלנו.
ציפי חוטובלי: חברת הכנסת זוארץ שתהיה לכם ישיבה מוצלחת ואני באמת מאחלת לך הצלחה גדולה בוועדת המשנה הזאת.
אורית זוארץ: תודה רבה לחברת הכנסת חוטובלי.
אורית זוארץ: ואנחנו באמת התכנסנו לדון כאן היום בדוח מחלקת המדינה.
אורית זוארץ: בתחילת שנות האלפיים הוקמה בכנסת ועדת חקירה בנושא בעיקר לאור העובדה שבמדינת ישראל נעשו מעט מאוד פעולות למיגור התופעות, תופעות שהיו ידועות.
אורית זוארץ: ועל הנפת הדגל והובלת התהליך אני באמת רוצה לברך את חברת הכנסת זהבה גלאון שהיתה באמת חברת כנסת פעילה, מחוקקת, קידמה נושאים מגדריים והטביעה חותם בנושא הזה.
אורית זוארץ: הדוח מציין כמה וכמה שינויים שהתחוללו אבל עדיין לצערנו הרב המצב בישראל אינו משביע רצון.
אורית זוארץ: אנחנו ממוקמים במקום השני מבחינת הביקורת על מדינת ישראל.
אורית זוארץ: מצד אחד יש כאן חקיקה, מצד אחד יש כאן פעולות שנעשות במסגרת משרדי הממשלה השונים ובמסגרת הארגונים אבל עדיין הפעולה לא מספקת.
אורית זוארץ: הנושא לא מקבל מספיק מקום בתודעה הציבורית ולא מקבל מספיק מקום לחשיבות של כל נושא זכויות האדם בישראל.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים לא רק על סחר בנשים למטרות זנות, אנחנו מדברים על סחר בבני אדם למטרות עבדות וזנות היא נגזרת מתוך התופעה הקשה והבזויה הזאת.
אורית זוארץ: אני כחברת כנסת שמתכוונת לקדם את הנושא הזה מתכוונת לעבוד בשני צירים.
אורית זוארץ: ציר אחד זה קידום חקיקה ואכיפה ובקרה על משרדי ממשלה והפעולות שלהם.
אורית זוארץ: והציר השני זה הרחבת התודעה הציבורית.
אורית זוארץ: זו תופעה גלובלית.
אורית זוארץ: סחר בנשים למטרות זנות זה מאבק חברתי שכולנו צריכים לנהל בשיתופי פעולה עם מדינות נוספות בעולם.
אורית זוארץ: כל הנושא הזה של סחר בנשים למטרת זנות, פורנוגרפיה, פרסום פוגע, אלה תופעות שאנחנו צריכים לפעול למגר אותן.
אורית זוארץ: בעיניי התופעה הזו היא תופעה שמקבלת לגיטימציה בגלל ובעיקר בגלל שהיא תופעה שנותנת מענה להיבטים כלכליים והיא מונעת מהיבטים כלכליים, ולא תמיד שיש גורמים כלכליים שמעורבים בנושא הממסד יכול או מסוגל לעמוד כנגד ולפעול למיגור התופעה.
אורית זוארץ: שוב אני אומרת תודה רבה לדניאל אילון סגן השר, לנציגות הארגונים, לנציגי משרדי הממשלה.
אורית זוארץ: אני רואה חשיבות רבה בהשתתפות הפעילה של כל אחד ואחד מכם.
אורית זוארץ: יש כאן שילוב מאוד חשוב של הממסד יחד עם הארגונים שפועלים ורק עבודה מערכתית משני הכיוונים גם מהממסד כלפי מטה וגם מהשטח כלפי מעלה יכולה באמת לשנות.
אורית זוארץ: כמובן חברי חברי הכנסת שנרתמו לעמוד כאן ולסייע.
אורית זוארץ: יש עוד חברי כנסת שהם רוצים ומעוניינים להיות שותפים.
אורית זוארץ: לצערי הרב בגלל דיוני התקציב הם לא יוכלו להיות כאן היום.
אורית זוארץ: אנחנו התלבטנו מאוד אם לקיים את הוועדה או לא, אבל בסופו של דבר החלטנו לקיים את הוועדה למרות דיוני התקציב.
אורית זוארץ: אנחנו חיכינו לדוח מחלקת המדינה כדי שבאמת נוכל להציג אותו ונוכל להתייחס אליו ונוכל להסיק מסקנות וללכת עם זה הלאה ולפעול באמת במלוא המרץ.
אורית זוארץ: אני מתכבדת להזמין את סגן שר החוץ דניאל אילון לשאת את דברו.
דניאל אילון: בוקר טוב לכולם.
דניאל אילון: אני רוצה ראשית להודות באמת לחברת הכנסת אורית זוארץ יושבת ראש ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים על ההזמנה לכאן.
דניאל אילון: אני בא הנה באמת בנפש חפצה וברצון לעזור ולשתף פעולה.
דניאל אילון: ואני בטוח שזו תהיה תחילתו של שיתוף פעולה מוסדי ארוך ומתמשך עד שנביא אני מקווה באופן מוחלט וכמה שיותר מהר למיגור התופעה הזאת.
דניאל אילון: איך משרד החוץ מתייחס לזה?
דניאל אילון: קודם כל אנחנו אנשי משרד החוץ אנחנו קודם כל אזרחי ישראל והתופעה הזאת של סחר בנשים לא רק שזו תופעה חמורה ובזויה, לא רק שזה פוגע בכבוד האישה וחירותה, בזכות הכי בסיסית של אישה כאדם, אני רואה בזה גם דבר שהוא מאוד מסוכן, דבר שהוא יכול להביא עד כדי דרדור, שקיעה חברתית, כולל המוסדות הכי יקרים לנו שזה מוסד המשפחה.
דניאל אילון: תופעה כזאת היא לא מכבדת את ישראל כחברה מתוקנת וכמובן יש לה השלכות בינלאומיות מאוד חמורות על מעמדה של ישראל בקהילה הבינלאומית ועל יכולתה גם לתפקד בפורומים בינלאומיים חשובים.
דניאל אילון: ישראל כיום באו"ם היא חברה בקבוצת המדינות המערביות.
דניאל אילון: אנחנו כרגע על סף כניסה לקבוצה מאוד מאוד יוקרתית של OECD שזה המדינות המתועשות ולמדינות האלה בכולן יש קריטריונים מאוד מאוד חמורים בנושא של סחר בנשים ובמאבק בסחר בנשים.
דניאל אילון: אז מה שמשרד החוץ עשה עד היום, קודם כל אנחנו מתייחסים ברצינות גם לדוח של מחלקת המדינה.
דניאל אילון: אנחנו רואים בו גם כלי שהוא כלי מוסרי חשוב וגם כלי שהוא יכול לתת לנו איזשהם כיוונים ואיך מסתכלים עלינו מבחוץ.
דניאל אילון: לפעמים הראייה מבחוץ עוזרת לנו להתארגן בצורה יותר טובה מאשר דברי מגיעים מבפנים.
דניאל אילון: אז קודם כל אנחנו מתייחסים לדוח הזה בצורה מאוד מאוד רצינית.
דניאל אילון: היו שנים לפני כשלוש שנים שבהן ישראל ירדה בדרגה.
דניאל אילון: מחלקת המדינה שלחה לנו כאן אור צהוב חזק, כמעט אור אדום לגבי הטיפול בכל הנושא הזה.
דניאל אילון: מאז השתפרנו מעט אבל לא מספיק.
דניאל אילון: היום אנחנו נמצאים בדרגה שתיים שהיא דרגה אמצעית.
דניאל אילון: אנחנו כולנו שואפים לעלות לדרגה אחת שבה כל הקריטריונים אנחנו עונים עליהם.
דניאל אילון: שזה נושא של גם חינוך וגם הדרכה, גם של נשים במצבי סיכון.
דניאל אילון: כמובן גם כל מה שסובב את הנשים האלה, ייעוץ, תמיכה, וכמובן, זה מה שאנחנו יכולים לעשות גברתי היושב ראש, זה נושא של אכיפה, חוקים שהתקדמנו מאוד בנושא הזה, וכמובן אכיפה לכל אורך שרשרת האכיפה, מהמעצרים, מהבאה לשיפוט , מהעונשים ומהמעקב אחרי זה.
דניאל אילון: משרד החוץ גם לאור הדוחות של מחלקת המדינה וגם לאור שיתוף הפעולה שאנחנו עושים כאן עם ועדת המשנה, משרד החוץ מינה מתאמת מיוחדת בינמשרדית בנושא הזה, עורכת דין רחל גרשוני.
דניאל אילון: היא מבחינתנו אחראית על הנושא הזה.
דניאל אילון: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם מחלקת המדינה ומטפלים בכל ההיבטים הבינלאומיים, בין היתר אנחנו מקיימים סמינרים, מפגשים עם נציגי מדינות מוצא של קורבנות הסחר הזה.
דניאל אילון: אנחנו מכשירים צוותים קונסולאריים בשגרירויות ישראל כדי להפיץ מידע, וגם לפני קבלת אשרות לישראל אנחנו מנסים עד כמה שאפשר לדבר ולראיין את כל אותן אלה שמגיעות אלינו לשגרירויות לקבל ויזות כדי לוודא באמת שההגעה שלהן לכאן היא הגעה לגיטימית, הגעה נורמטיבית, ולא פגיעה בחוק ולא פגיעה כמובן בזכויות אותן נשים.
דניאל אילון: אנחנו גם מנסים לתרום מהניסיון שלנו למדינות שלישיות דרך משב שזו זרוע הסיוע של מדינת ישראל, משב זה המחלקה לשיתוף בינלאומי, ואנחנו גם מקיימים קורסים גם במדינות מוצא ואחרות כדי להתריע על התופעה וכדי לשתף אותן מהידע שלנו איך מונעים את הפעולה הזאת.
דניאל אילון: לסיום אני שוב רוצה להודות ואני רוצה להבטיח כאן לחברת הכנסת זוארץ את מלוא התמיכה של משרד החוץ.
דניאל אילון: כמו שאמרנו זה לא רק דבר שהוא בנפשנו מבחינת הצדק הבסיסי, מבחינת המוסר, האתוס, איך אנחנו רוצים לראות את המדינה שלנו, את החברה שלנו כאן, אלא זה גם משליך בצורה חמורה ביותר על מעמדה הבינלאומי של מדינת ישראל, לכן אנחנו נעשה הכול כדי למגר את התופעה וגם להציג אותה כלפי חוץ ולשתף, ואני מקווה שיהיו לנו הישגים שבהם נוכל לשתף מדינות אחרות, וזה בהחלט יעלה את קרנה של ישראל לתפארתנו.
אורית זוארץ: תודה רבה לסגן השר.
אורית זוארץ: לפני שנתחיל את הדיון אני אבקש מעורכת הדין שירלי אברהמי, מנהלת מרכז המחקר והמידע של הכנסת להציג את הדוח כדי שכולנו נקבל קצת יותר פרטים על ההתייחסות של מחלקת המדינה למה שנעשה בישראל ואחר כך נוכל להמשיך את הדיון.
אורית זוארץ: ואני אשמח לשמוע את כל הנציגים שהגיעו בתוך לוח הזמנים שיש.
שירלי אברהמי: תודה גברתי יושבת הראש.
שירלי אברהמי: אני אציג בעצם את עיקרי דוח מחלקת המדינה האמריקאית לשנת 2008 שהתפרסם עכשיו ביוני 2009.
שירלי אברהמי: הם הוכנו על ידי רכז מחקר בכיר במרכז המחקר והמידע גלעד נתן שפשוט נמצא במילואים ולכן הוא לא כאן.
שירלי אברהמי: אז אני אציג את העיקרים כפי שהוא הכין אותם טרם צאתו להגן על המדינה.
שירלי אברהמי: בעצם כפי שנאמר הדוח שפורסם עכשיו ביוני 2009 מסכם את הפעילות של ישראל בשנת 2008.
שירלי אברהמי: זאת אומרת הוא עדיין אינו מעודכן לשנת 2009.
שירלי אברהמי: ואני אוסיף קצת לגבי דברים שהתרחשו מאז בשנת 2009 שאליהם הדוח אינו מתייחס.
שירלי אברהמי: מחלקת המדינה כפי שאתם יודעים מפרסמת מדי שנה דוח לגבי מדינות שנערך בהם סחר בבני אדם גם למטרות זנות וגם למטרות עבודה כאשר כפי שאמר סגן שר החוץ דניאל אילון יש שלוש דרגות.
שירלי אברהמי: ישראל מופיעה בדוח מאז שנת 2001 כאשר כשהתחלנו ב-2001 היינו בדרגה שלוש, מאז ועד היום אנחנו בדרגה שתיים, כאשר בשנת 2005 ישראל ירדה, קיבלה הערת אזהרה.
שירלי אברהמי: זה אומר שהיא נמצאת בדרגה שבה היא איננה עומדת בסטנדרטים האמריקאיים אבל נחשבת כמי שמנסה להיאבק בהם.
שירלי אברהמי: בשנת 2005 היא נחשבה כמי שאינה מנסה להיאבק בהם מספיק ולכן קיבלה הערת אזהרה, וכתוצאה מפעולות שנערכו מאז עלינו שוב לדרגה שתיים.
שירלי אברהמי: אני שוב חוזרת ומדגישה זו דרגה שלדעת האמריקאים נמצאות בה מדינות שאינן עומדות בסטנדרטים של מאבק בסחר בבני אדם אבל עושות מאמצים.
שירלי אברהמי: הדוח לשנת 2008 מציין כמו הדוח לשנת 2007 ולפניכם מונח המסמך שהכין גלעד נתן בהנחייתה של שרון סופר ממרכז המחקר והמידע, הדוח של שנת 2008 מציין שישראל משפרת את המאבק שלה בכל הקשור במאבק בסחר בבני אדם למטרות זנות אבל עדיין אינה עושה מספיק במאבק בסחר בבני אדם למטרות עבודה, שני דברים שהאמריקאים מתייחסים אליהם בנפרד.
אורית זוארץ: יש נציגה שגרירות ארצות הברית גברת לין קאסל יועצת מדינית בשגרירות והיא נמצאת איתנו כאן היום.
שירלי אברהמי: לגבי המאבק בסחר בבני אדם למטרות זנות ישראל מוזכרת בדוח גם כמדינת יעד, זאת אומרת נשים שמגיעות אליה למטרת זנות, וגם כמדינת מקור, זאת אומרת נשים שמוצאות ממנה למדינות אחרות למטרות זנות.
שירלי אברהמי: בדוח לשנת 2008 ישראל מוזכרת לראשונה כמדינה שלא רק יעד ולא רק מקור אלא גם בה עצמה יש סחר בנשים למטרות זנות וכאמור הדוח מציין שישראל אינה עושה מספיק .
יולי תמיר: את יכולה להבהיר את האבחנה הזאת?
יולי תמיר: את אמרת שהיא לא יעד.
יולי תמיר: קודם דובר על הבאת נשים ובעצם הוצאת נשים ועכשיו שיש סחר בנשים ישראליות בישראל?
יולי תמיר: אתם יודעים באיזה היקף?
יולי תמיר: איזשהו פרופיל יותר מדויק.
שירלי אברהמי: היועצים המשפטיים יותר יודעים.
רחל גרשוני: רק להסביר, ארצות הברית לא מסבירה לנו מה היא מתכוונת בסחר פנים של ישראליות.
רחל גרשוני: עכשיו מה שאני חושבת שהמשמעות היא, יש לנו סעיף של אחזקה בתנאי עבדות.
רחל גרשוני: אחזקה בתנאי עבדות זה חלק מקונסטלצית הסחר והוא כולל גם לצורך מתן שירותי מין.
רחל גרשוני: אז יש אפשרות לראות מקרים קיצוניים מסוימים של זנות ישראלית משום עבדות לצורך מתן שירותי מין.
רחל גרשוני: לדעתי זאת הכוונה.
רחל גרשוני: נכתבה חוות דעת על זה ובוודאי שלא כל מקרה של סרסרות הוא סחר פנים.
שירלי אברהמי: בעניין של הציון בדוח שישראל לא עושה די בנושא של המאבק בסחר בבני אדם למטרות עבודה למשל מציין הדוח שלא נשללו היתרים ממעסיקים שפגעו בזכויות עובדים וכי לא קיים מקלט לקורבנות סחר בבני אדם למטרות עבודה למרות שכן קיים מקלט לקורבנות סחר בבני אדם למטרות זנות.
שירלי אברהמי: אבל כפי שאמרתי הדוח מתייחס לשנת 2008 ובשנת 2009 כן נפתח מקלט שאינו מצוין בדוח הזה כי הוא דוח ל-2008, כן נפתח מקלט גם לקורבנות סחר בבני אדם למטרות עבודה.
אורית זוארץ: הנתונים הועברו למחלקת המדינה לפני פתיחת המקלט והמקלט אכן נפתח.
שירלי אברהמי: הדוח מציין שבשנת 2008 היו 6 הרשעות בלבד של עברייני סחר בנשים למטרות זנות לעומת 32 הרשעות, ירידה מאוד רצינית בשנת 2007.
שירלי אברהמי: עם זאת ובזאת אני אסיים הדוח מציין גם כמה ממצאים חיוביים לגבי ישראל.
שירלי אברהמי: גם שהמדינה ורשויות השלטון עושים מאמצים בנושא, גם כאמור מקלט לקורבנות סחר למטרות זנות, עדיין ב2008.
שירלי אברהמי: נערכים צעדי ענישה ואכיפה כנגד גורמים העוסקים בסחר בבני אדם למטרות זנות.
שירלי אברהמי: משטרת ההגירה עורכת מבצעי הסברה בקרב המעבידים.
שירלי אברהמי: משרד החינוך עורך פעולות הסברה.
שירלי אברהמי: ואושר חוק שמעניק סיוע משפטי חינם לקורבנות הסחר.
שירלי אברהמי: הדוח גם מוסיף המלצות, מה ראוי לדעתו שישראל תעשה.
שירלי אברהמי: הוא מדבר על שני דברים, להגביר במידה ניכרת את החקירה והעמדה לדין של העבריינים ולהחמיר את הענישה למי שהורשע בדין, כמו כן כמובן להרחיב את ההגנה על קורבנות הסחר שכבר קיימת במסגרת המקלטים.
שירלי אברהמי: עד כאן.
אורית זוארץ: תודה רבה לך ד"ר אברהמי.
אורית זוארץ: אין ספק שאחד הדברים המרכזיים שבאמת עולים בדוח היא העובדה שיש כאן חקיקה בישראל לעניין מאבק לסחר בבני אדם אבל עדיין יש מקום להביא לכך שהיישום וההפנמה בתוך מערכות האכיפה והתביעה יחלחלו קצת יותר וזה יעבור גם לזרועות הביצועיות שנמצאות בשטח.
אורית זוארץ: אני מתכבדת את עורכת דין רחל גרשוני המתאמת הבינמשרדית למאבק בסחר בבני אדם ממשרד המשפטים.
אורית זוארץ: אולי באמת כאן אפשר לחדד גם מה הסנקציות כי זה לא כל כך עלה, בגין הדירוג, מה הסנקציות שמדינת ישראל חשופה אליהן.
רחל גרשוני: ברשות יושבת הראש יושבת פה הנציגה של היחידה להסכמים בינלאומיים שהם אלה שמדווחים לארצות הברית ואני מציעה ברשותך שהיא תתאר את הסנקציות וגם דברים נוספים בדוח שלא תוארו אם זה אפשרי.
הילה טנא: בוקר טוב.
הילה טנא: קודם כל מבחינת הסנקציות החל משנת 2003 דירוג במקום השלישי עשוי לגרור סנקציות כלכליות כשמדי שנה ארצות הברית, השנה היו 14 מדינות בדירוג השלישי, כשעל חלק מהמדינות האלה באמת הוטלו סנקציות כלכליות וזה כאמור נגזרת מהחוק שהוא הבסיס שעליו נכתב הדוח.
אורית זוארץ: זה בא לידי ביטוי בסיוע?
הילה טנא: הקיצוץ של הסיוע הניתן על ידי ארצות הברית למדינות הללו.
הילה טנא: שזה למעשה סוג של התייחסות של מחלקת המדינה האמריקאית שנגזרת ממנו וזה עוד פעם משהו שצריך להיות לנגד עינינו כמובן.
הילה טנא: אני רוצה לחדד כמה דברים שלא צוינו באקדמה של מרכז למחקר.
הילה טנא: קודם כל מבחינת ההמלצות, אני אתמקד רק בתחום של הסחר למטרות ניצול מיני מסחרי, שאר הדברים דיברנו בוועדה השנייה גברתי, זה באמת הגדלה של שיעור החקירות, תביעות, ענישה בגין סחר פנים מדינתי שגברת גרשוני תרחיב בהמשך, למטרות ניצול מיני ומתן שירותי הגנה כמובן.
הילה טנא: בתחום המניעה מעבר למשרד החינוך שהגברת ממרכז למחקר ציינה אז שובחנו על מאמצים שהמדינה משקיעה במניעת סחר בבני אדם, פעילות ההסברה המרובה של המתאמת הבינמשרדית בנושא המאבק, הרצאות בפני צה"ל, רשויות מקומיות, סטודנטים, עובדים סוציאליים, העבודה הרבה שביצעה הרשות לקידום מעמד האישה בהרבה מאוד תחומים, גם המחלקה לסיוע משפטי של משרד המשפטים, סמינרים כנסים והרצאות.
הילה טנא: בתחום של האכיפה מעבר לחוק שנחקק באוקטובר 2006 ושיעורי הענישה אז צוין לטובה המשך האכיפה נגד סחר בנשים למטרות ניצול מיני מסחרי, כתבי אישום, פסקי דין, ערעורים שהוגשו על ידי פרקליטות המדינה כשהעונשים לא היו חמורים, חקירות בינלאומיות בתחום הזה על ידי המחלקה הבינלאומית במשרד המשפטים.
הילה טנא: נושא ההגנה, גם צוין לטובה השיפור של ההגנה של קורבנות סחר, המימון של המקלט לקורבנות סחר, מקלט מעגן שקיים כבר מפברואר 2004 שמקנה לקורבנות ביטחון, טיפול רפואי, פסיכיאטרי, שירותים סוציאליים, קצבה, מגורים זמניים, אשרות עבודה.
הילה טנא: במהלך תקופת הדיווח המקלט טיפל ב-44 נשים.
הילה טנא: נהלים רשמיים לזיהוי קורבנות סחר לזנות, הפנייה של הקורבנות למקלט, אי ענישה אל הקורבנות בגין עבירות שקשורות ישירות לסחר.
הילה טנא: גם צוין לטובה מערך שלם שהוקם השנה על ידי משרדי הבריאות והרווחה שהם מכנים את זה הגנה לקורבנות סחר ישראליים.
הילה טנא: עלות של 2.5 מיליון דולר שהוקצו שסייעו לנשים ישראליות שעוסקות בזנות לרבות קורבנות סחר, דירות חירום שנפתחו והופעלו כבר מהשנה בתל אביב וחיפה, קו חם, מרפאה ניידת, הארכה של אשרות שניתנת על ידי משרד הפנים ל-27 קורבנות סחר בשנת 2008 בלבד.
הילה טנא: צוינה גם הצעת החוק הפרטית שנידונה בכנסת הקודמת לאיסור על שימוש בשירותי מין בתשלום.
הילה טנא: העבודה של המתאמת הבינמשרדית לפגישות עם גורמים בלתי ממשלתיים, האקדמיה, ובתוך הממשלה לבחון את הצעת החוק.
הילה טנא: זה מה שצוין לחיוב.
הילה טנא: לשלילה כאמור נושא הירידה בשיעור התביעה וההרשעה בעבירות סחר לניצול מיני מסחרי.
הילה טנא: ונושא הסחר הפנים מדינתי שכאמור ידון בהמשך.
הילה טנא: בנושא ההגנה צוין לרעה הנושא של בעיות עם קבלה של קורבנות עם ילדים במקלט שזה גם אני בטוחה ידון בהמשך.
הילה טנא: זה בגדול.
אורית זוארץ: גרשוני את רוצה להוסיף לגבי הפעילויות ושיתופי הפעולה הבינמשרדיים?
רחל גרשוני: רק כמה מילות הקדמה.
רחל גרשוני: קודם כל אני לא ממשרד החוץ.
רחל גרשוני: הייתי שמחה להיות.
רחל גרשוני: אני ממשרד המשפטים.
דניאל אילון: התכוונתי גברתי שאת מונית על ידי ממשלת ישראל.
דניאל אילון: משרד המשפטים כמו משרד החוץ שייכים לממשלת ישראל.
רחל גרשוני: אז קודם כל בוודאי שכמו בכל שנה אנחנו משתמשים בדוח מחלקת המדינה ככלי לימוד לא רק בקשר לאיך שאנחנו יכולים להשתפר אלא גם בקשר למה עושים מדינות אחרות.
רחל גרשוני: אנחנו עוברים על הדוח במטרה ללמוד.
רחל גרשוני: ומכנסים עוד מעט ישיבה מאוד גדולה עם כל משרדי הממשלה כדי שנבחן את עצמנו בעקבות הדוח.
רחל גרשוני: דבר שני, אנחנו למדנו מדוחות קודמים שארצות הברית לא משווה אותנו למדינות אחרות.
רחל גרשוני: היא משווה אותנו לעצמנו.
רחל גרשוני: היא משווה אותנו למה שיכולנו להיות.
רחל גרשוני: וזה כמו בתחום החינוך שמשווים את הילד למה שהוא יכול להיות.
רחל גרשוני: אז לגיטימי.
רחל גרשוני: אני רוצה להתייחס למה שאנחנו עושים ל-4 הביקורות המרכזיות.
רחל גרשוני: אחד, שאין מספיק תיקים בסחר לניצול מיני מסחרי, בסחר לזנות.
רחל גרשוני: האמת היא שאין מספיק תיקים כי יש צמצום בממדי הסחר לזנות.
רחל גרשוני: זה מוסכם על ידי כולם, גם הארגונים הממשלתיים וגם הממשלה.
רחל גרשוני: דבר שני, לגבי אכיפה, לגבי סחר לעבדות ולעבודת כפייה.
רחל גרשוני: זה נכון שהוגש רק כתב אישום אחד על עבודת כפייה עד עכשיו אבל יש מאמצי חקירה אינטנסיביים שאני עדה להם על ידי מה שהיה מנהלת ההגירה ועל ידי הפרקליטות שמלווה את מנהלת ההגירה.
רחל גרשוני: אלה לא תיקים פשוטים בשום מקום בעולם.
רחל גרשוני: בכל כנס בינלאומי שהייתי מצביעים על הבעיות.
רחל גרשוני: מדובר באוכלוסיה בדרך כלל של עובדים זרים שבכלל לא מתלוננים.
רחל גרשוני: כשהם מתלוננים הם נוטים לשתוק.
רחל גרשוני: זה נובע מכל מיני דברים.
רחל גרשוני: זה נובע מעניינים תרבותיים שהמעביד נראה כבעל סמכות, זה נובע מעניינים שהם מורגלים לתנאים גרועים גם בארצות מוצאם, זה נובע מדמי התיווך הענקיים שהם משלמים כדי להגיע לפה.
רחל גרשוני: זה דבר שגורם להם רק לרצות לעבוד כל יום.
רחל גרשוני: אני לא אומרת שלא צריך להתגבר על הדברים האלה אבל אלה קשיים אמיתיים.
רחל גרשוני: ואני מתרשמת שגם מנהלת ההגירה בשנה האחרונה וגם הפרקליטות עשו מאמצים עילאיים.
רחל גרשוני: וכאן אני אגיד דבר כללי.
רחל גרשוני: בכל משרד ממשלתי פנים, חוץ, ביטחון פנים, משטרה ופרקליטות יש אנשים שאכפת להם, שהם משוגעים לדבר.
רחל גרשוני: זה דבר הכי חשוב.
רחל גרשוני: אז זה בקשר לאכיפה, ועבודה שאנחנו עושים כדי להתגבר על הקשיים אנחנו מנסים להכין ערכת תרבויות כדי שנלמד את התרבויות של העובדים הזרים ואז נדע יותר טוב לחקור ויותר טוב לטפל.
רחל גרשוני: ויש גם סדנאות להטמעת זיהוי קורבנות עבדות בקרב כל משרדי הממשלה כשמשרד המשפטים עושה עכשיו בשיתוף עם סימי Central of International Migration Integration, זה ארגון בת של הג'וינט.
רחל גרשוני: עכשיו לגבי סחר פנים.
רחל גרשוני: שוב כפי שאמרתי כשהתבקשתי להבהיר את זה.
רחל גרשוני: אנחנו לא יודעים כמה סחר פנים בממדים של עבדות לצורך מתן שירותי מין יש.
רחל גרשוני: אני ביקרתי בימ"ר תל אביב.
רחל גרשוני: הם טענו שיש מקרים שיש את הנצרך שם, שזה שליטה ממשית על חיי אנשים.
רחל גרשוני: זה לא סתם סרסרות אלא שזה מקרה של אנשים עם שליטה ממשית.
רחל גרשוני: יש הגבלת חירות, ויש התייחסות כאל רכוש.
רחל גרשוני: אלה מקרים קיצוניים והם טעונים בירור.
רחל גרשוני: יש צוות בינמשרדי בראשות המשנה למנכ"ל לביטחון פנים אליעזר רוזנבאום שיושב על המדוכה בקשר לשינוי דפוסים בסחר לזנות וזנות שבוחן את העניין הזה.
רחל גרשוני: כי הדבר הראשון שאנחנו צריכים זה מידע.
רחל גרשוני: ימ"ר תל אביב בהחלט מודע לדבר הזה ומוכן לחקור וחוות דעת שאני עשיתי על העניין הזה נמסרה ביד לימ"ר תל אביב, גם למשטרה ולפרקליטות וכל הגורמים.
רחל גרשוני: אז אנחנו מקווים שראשית נאשש את המידע, כי בלי מידע אי אפשר לפעול, ושנית נתחיל לחקור בכיוונים האלה תוך ידיעה שלא כל מקרה של סרסרות היא סחר פנים.
רחל גרשוני: דבר שלישי לגבי המקלט.
רחל גרשוני: כפי שצוין על ידי הנציגה של המ.מ.מ באמת עכשיו יש מקלט לקורבנות סחר גם לעבדות וגם לזנות.
רחל גרשוני: הם באמת קיימו יום עיון ראשון.
רחל גרשוני: אני חושבת שזה היה בשבוע שעבר שבו הופיעו כמה אנשים שיושבים מסביב השולחן הזה כולל ארגונים לא ממשלתיים כדי להכניס את הצוות ברזי הקורבנות שהם יראו.
רחל גרשוני: עכשיו אני לא אומרת שאין מה לעשות.
רחל גרשוני: יש הרבה מה לעשות.
נחמן שי: אז למה לא עושים?
רחל גרשוני: למה לא עושים?
רחל גרשוני: זה תהליך.
רחל גרשוני: כמו שבכל עניין יש תהליך.
רחל גרשוני: אני לא מסכימה שלא עושים.
נחמן שי: מה ספציפית היית רוצה לעשות?
רחל גרשוני: אני הייתי רוצה קודם כל שיהיו יותר כתבי אישום בעבירות של סחר לעבדות ועבודת כפייה.
נחמן שי: אז את אומרת שזרוע אחת לא עושה את עבודתה.
רחל גרשוני: אני לא אומרת את זה.
רחל גרשוני: אני אומרת שהמשטרה עושה את עבודתה בתהליך.
רחל גרשוני: ואני ראיתי את אותו תהליך בסחר לזנות.
רחל גרשוני: בהתחלה הם לא ביססו את התיקים עד שהם למדו את המטריה.
רחל גרשוני: אני מציעה שנשמע יותר מהמשטרה ומהפרקליטות לגבי הקשיים ומה עושים.
רחל גרשוני: אבל אני לא אומרת שלא עושים.
רחל גרשוני: ותאמין לי שאני מבקרת במקום שצריך לבקר.
רחל גרשוני: אבל דברים כמו, אני אגיד לך, ההסכמים הבי לטרלים עם מדינות המקור היו עוזרים כדי לפקח על גיוס העובדים הזרים במדינות המקור.
רחל גרשוני: כי אז הם היו יודעים את הזכויות שלהם.
רחל גרשוני: היו באים לפה מצוידים עם מה הזכויות וזה היה עוזר לא ליצור אקלים של סחר.
רחל גרשוני: אם היתה יותר אכיפה של האיסור על דמי תיווך גבוהים שנגבים בארץ זה היה עוזר, אם הטמעה יותר מעמיקה של סממני הזיהוי של קורבנות סחר כדי שכל משרד ממשלתי וכל מקום ציבורי ידעו כאן סממן, כאן תמרור עצור.
דניאל אילון: בנושא הזה האם עבודה עם ארגון ההגירה הבינלאומי IOM יכול להקל?
רחל גרשוני: אני קטונתי.
רחל גרשוני: זה צריך לשאול את המומחית הגדולה שושנה שטראוס ממשרד הפנים.
רחל גרשוני: אני רק אומרת בצורה כללית, אם דרך ה-IOM ואם לא דרך ה-IOM צריך לקדם את ההסכמים.
דניאל אילון: זה חשוב לדעת אם זה רק משרד החוץ.
יולי תמיר: בששת המקרים שהובאו לדין, נאמר בשנה שעברה.
רחל גרשוני: במה?
רחל גרשוני: בסחר לזנות?
יולי תמיר: שאכן היתה העמדה לדין.
יולי תמיר: האם כבר נגזר גזר הדין ואם כן מה הוא היה?
רחל גרשוני: זה אני מפנה לנציגי הפרקליטות.
יולי תמיר: אני מסכימה שקודם כל אנחנו נמצאים בתהליך.
יולי תמיר: יש פה העלאת מודעות והתהליך הולך ומחלחל לזרועות השונות.
יולי תמיר: הוא לצערי לא בהכרח מגיע למערכת המשפט.
יולי תמיר: כשזה כבר מגיע למשפט אם לא יהיו גזרי דין מאוד מאוד כבדים, עכשיו אני שואלת מה היו גזרי הדין?
רחל גרשוני: יש גזרי דין.
רחל גרשוני: תיקים שהוגשו השנה בוודאי שאין גזרי דין.