GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרי חדייר: לפני כשנתיים היתה לנו פעילות ציבורית מאוד יפה אבל בתקופה האחרונה 2008-2009 מאוד קשה להחדיר את כל הנושא של הרצאות בסקטור הציבורי וגם ברשויות המקומיות.
מרי חדייר: אנחנו ניסינו מערך מאוד מיוחד לנסות שבכל ההדרכות שמתקבלות ברשויות המקומיות תהיה הרצאה לפחות אחת.
מרי חדייר: לצערנו זה קורה מעט מאוד.
מרי חדייר: גם בשירות המדינה.
מרי חדייר: יש קשיים רבים.
מרי חדייר: אנחנו קיימנו מספר ימי עיון לרכזים בבאר שבע, בכמה רשויות אבל קשה מאוד להגיע עם הרצאות בתחום הזה בפני קהל רחב.
מרי חדייר: אנחנו כרשות נבחן את הנושא ונכניס שינויים נוספים כדי להגיע לקהלים האלה.
מרי חדייר: יש לנו פעילות משותפת עם משרד החינוך במימון של הרשות.
מרי חדייר: צריך עדיין לעבור פאזה נוספת ולהרחיב את הפעילות.
מרי חדייר: לראשונה בדוח מחלקת המדינה הוא מציין של הזנות בישראל.
מרי חדייר: צריך להתמקד בנושא הזה.
מרי חדייר: האם הזנות היא סחר.
מרי חדייר: כי הרשות גם פעלה בתחום של תוכנית מיוחדת שמובלת על ידי משרד הרווחה ומשרדים נוספים של הוצאת נשים ממעגל הזנות.
מרי חדייר: אבל אנחנו מדברים על קורבנות הזנות.
אורית זוארץ: אנחנו נעבור לריטה חייקין מנהלת פרויקט מאבק בזנות ובסחר בנשים, עמותת אישה לאישה.
ריטה חייקין: אני אלך לפי הדוח.
ריטה חייקין: נתחיל מההגנה.
ריטה חייקין: בדוח אנחנו נמצאים במקום השנייה.
ריטה חייקין: יחד עם זאת ציינו את הפעילות של המדינה.
ריטה חייקין: אני היום לא ראיתי את קורבנות הסחר הטריות.
ריטה חייקין: יש לנו קורבנות סחר שנפלטו לפני כמה שנים.
ריטה חייקין: נמצאות במסגרות שונות.
ריטה חייקין: לא מתקבלות על ידי המשטרה כקורבנות סחר כי זה היה לפני שבע או חמש שנים.
ריטה חייקין: לכן היא לא קורבן סחר, גם אין מספיק ראיות, אין מספיר הוכחות.
ריטה חייקין: מאוד קשה לקחת את העדות ממנה.
ריטה חייקין: בעניין ההגנה של המקלט אני מציעה להרחיב את המסגרת.
ריטה חייקין: להקים מקלט יום ומקלט לילה בשביל אותן נשים שלא מתאימה להן בהכרח מסגרת המקלט כדי להישאר שם וללון.
ריטה חייקין: הנשים שלנו למשל הן לא יוצאות מהמדינה.
ריטה חייקין: הן גם לא יצאו מהמדינה בגלל כל מיני בעיות וסיבות.
ריטה חייקין: רובן אימהות, רובן זקוקות לסיוע, רובן היו קורבנות סחר.
ריטה חייקין: עדיין נשארו קורבנות סחר.
ריטה חייקין: זה לא עובר.
ריטה חייקין: הטראומה הזאת תישאר לכל החיים.
ריטה חייקין: לכן אני חושבת שעם שינוי דפוסי הסחר בנשים גם צריך לשנות את כל הדפוסים שלנו.
ריטה חייקין: כן נכון אם יש 35 מקומות במקלט אז מצוין.
ריטה חייקין: תרחיבו את המסגרת.
ריטה חייקין: תשנו את המסגרת.
ריטה חייקין: אני מדברת על מקלט לקורבנות סחר שצריך לשנות את המסגרת.
אורית זוארץ: לשנות את הקריטריונים לקליטה במקלט?
ריטה חייקין: גם לשנות את הקריטריונים לקליטה במקלט.
ריטה חייקין: גם הקריטריונים לגבי קורבנות סחר.
ריטה חייקין: יש קורבנות סחר שנמצאות כאן שבע שנים בארץ והן עדיין קורבנות סחר.
ריטה חייקין: כל מה שקרה איתן מאז כל ההשלכות אנחנו רואים היום.
ריטה חייקין: הם נפלטו, הן נמצאות בזנות, הן נמצאות בסמים, הן נמצאות בכל מיני מצבים מאוד קשים.
ריטה חייקין: הן לא מגיעות למקלט.
ריטה חייקין: הן מגיעות אלינו אבל עדיין אין טיפול גם מבחינת ביטוח רפואי.
ריטה חייקין: מבחינת מדינת ישראל הן לא קורבנות סחר.
ריטה חייקין: אישה שלא נמצאת במסגרת מסודרת היא לא מקבלת טיפול.
ריטה חייקין: לזה דווקא הדוח התכוון.
ריטה חייקין: עכשיו לגבי המשטרה.
ריטה חייקין: רענן אתה רוצה שאני אקח אותך ביד לחוף כרמל ואראה לך את הסחר המקומי, איך זה מתבצע.
ריטה חייקין: אני ראיתי, זה היה מול עיניי.
ריטה חייקין: לגבי סחר פנים.
ריטה חייקין: כל זה מתייחס יותר לתל אביב.
ריטה חייקין: אני לא רואה ולא שומעת שזה מתייחס לא לאילת, לא לבאר שבע ולא לחיפה.
ריטה חייקין: בעצמי הייתי בחוף כרמל, בעצמי ראיתי את סחר הפנים מול עיניי.
ריטה חייקין: אפילו הקלטנו את זה הקלטה נסתרת.
ריטה חייקין: ראינו את איך אותה סרסורית מכריחה ופשוט גובה את הכסף מהנשים.
ריטה חייקין: זה איום ונורא והמשטרה לא מתייחסת לזה.
ריטה חייקין: כיוון שהמשטרה מטפלת בסחר בנשים שהתיקים מטופלים על ידי ימ"רים ויש זנות וסרסרות שבעצם התופעות האלה נופלות בין המסגרות.
ריטה חייקין: לכן אני מאוד הייתי ממליצה והעמותה מאוד ממליצה להעלות את הענישה של סרסרות וניהול בתי בושת ושידול לזנות בדיוק כאותה ענישה לסחר בנשים.
עידית הראל שנש: אני ממכון תודעה.
עידית הראל שנש: מכון תודעה הוא נציגות של פדרציה בינלאומית שפועלת לשינוי תודעתי בגישה הציבורית כלפי תופעת הזנות.
עידית הראל שנש: לחדול מלראות אותה כתופעה נסלחת שצריך להתעלם ממנה.
עידית הראל שנש: אנחנו רוצים להצביע על הבעייתיות ואם לא לומר צביעות של הדוח האמריקאי שעם כל הכבוד למחלקת המדינה דוח שמגדיר את הולנד, את גרמניה, את איטליה במקום ראשון, לפחות בהולנד וגרמניה בצורה ליגלית ממסדת את הזנות.
עידית הראל שנש: נראה לי משהו שלנו קשה להתייחס אליו.
עידית הראל שנש: אני הייתי באיטליה וראיתי שם את המצב לנגד עיניי.
עידית הראל שנש: הרי נשים בהולנד, בגרמניה ובאיטליה הן לא גרמניות, לא הולנדיות ולא איטלקיות.
עידית הראל שנש: הן כולן נשים או ממזרח אירופה או מניגריה.
עידית הראל שנש: שמחתי והייתי גאה לחזור למדינה שלי שמטפלת ועדיין מנסה לפעול בכיוון.
עידית הראל שנש: לכן לפחות ההתייחסות לדוח צריך לקחת אותו בפרופורציות.
עידית הראל שנש: מה שכן הדוח השנה לראשונה מתייחס לזנות המקומית.
עידית הראל שנש: אנחנו דיברנו על ירידה בקורבנות סחר זרות אבל מי נכנס לואקום הזה?
עידית הראל שנש: מי ממלא את מקומן?
עידית הראל שנש: מי שנכנס הן נשים ישראליות, נערות, נערים, טרנסג'נדרס, ולשאלתה של פרופסור יולי תמיר ההערכה שלנו יש כ-20 אלף גברים ונשים, נערים ונערות וטרנסג'נדרים שנמצאים בעולם הזנות.
עידית הראל שנש: אם יש סחר בעולם הזנות.
עידית הראל שנש: בוודאי שיש.
עידית הראל שנש: יש לנו מקרה של אישה שהסרסור לא רוצה שהיא תצא ממכון הליווי אז הוא פשוט הלך לבית שלה ושם פתקאות אצל השכנים שהאישה הזאת היא זונה.
עידית הראל שנש: יש לה שלושה ילדים.
עידית הראל שנש: אז זה לא סוג של סחר?
עידית הראל שנש: יש אישה באזור הכרמל במכון ליווי שעובדת כבר חודש חמישי.
עידית הראל שנש: הוועדה צריכה להתמקד לכיוון המאבק בתופעת הזנות.
עידית הראל שנש: לא עלה פה הנושא של הביקוש.
עידית הראל שנש: אנחנו לא נצליח לפגוע בתופעה אם לא נתייחס לביקוש.
עידית הראל שנש: יש גברים שהולכים וצורכים זנות.
עידית הראל שנש: יש תקציבים שהופנו לטובת קמפיינים.
עידית הראל שנש: איפה הם?
עידית הראל שנש: אנחנו רוצים להתחיל לטפל בביקוש.
עידית הראל שנש: שאלה נוספת היא מה גורל הכספים שנלכדים בפשיטות בבתי בושת?
עידית הראל שנש: איפה הם ולמה הם לא מופנים לשירותי השיקום.
חני בן ישראל: אני מעמותת קו לעובד ומרכזת את הטיפול של העמותה בקורבנות סחר לעבדות.
אורית זוארץ: אבל אנחנו נוגעים היום בנושא של סחר ונורא חשוב לגעת בזה בקצרה.
חני בן ישראל: היה דיון בנושא של אכיפה.
חני בן ישראל: הנושא של אכיפה הוא חשוב.
חני בן ישראל: אם היה לי זמן הייתי מתייחסת לשינוי הארגוני שנעשה שהעלה פה תמיהות בקרב הנשים בצדק מוחלט.
חני בן ישראל: אנחנו לא רואים אותו בחיוב.
חני בן ישראל: הדיון בסחר הוא בפרוש לא רק הדיון באכיפה.
חני בן ישראל: הוא דיון בדברים הרבה יותר בנאליים.
חני בן ישראל: נשאלו פה שאלות מה אפשר לעשות ואיך אפשר להתמודד.
חני בן ישראל: ההתמודדות הראשונה עם נושא של סחר בבני אדם היא התמודדות בתחום של מניעה והתמודדות עם כל אותם גורמים מבניים של מדינה.
חני בן ישראל: לא הפושעים ולא הסוחרים.
חני בן ישראל: אלא המדינה יוצרת ומשליטה.
חני בן ישראל: הם אלה שיוצרים את התשתית לסחר, הם אלה שמכשירים את הקרקע ויוצרים את הפגיעות הגדולה של הקורבנות.
חני בן ישראל: הדבר הראשון הוא השוק הפרוץ והמופקר של גביית דמי תיווך ממהגרי עבודה.
חני בן ישראל: כל מהגר עבודה שמגיע לפה משלם אלפי דולרים ונמצא במצב קבוע של שעבוד חובות כי כל מעייניו נתונים להחזרת החוב ולכן הוא לא יתלונן על פגיעה בזכויות שלו.
חני בן ישראל: הדבר השני הוא הסדר הכבילה, שקובע שעובד זר שמגיע לפה יכול לעבוד רק עבור המעסיק הרשום שלו ואם הוא מתפטר המעמד שלו פוקע.
חני בן ישראל: בית המשפט העליון קבע שזו עבדות בגרסה מודרנית ומשרד הפנים ממשיך לצפצף על פסק הדין גם אחרי שנקבע רק בנובמבר השנה שהמדינה מבזה את פסק הדין הזה ולא קובעת תנאי העסקה חדשים ושונים כפי שניתן.
חני בן ישראל: ולכן מחוקק שרוצה להתמודד עם סחר צריך לראות מה עושים עם דמי התיווך וצריך לראות מה עושים עם הסדר הכבילה, בראש ובראשונה.
חני בן ישראל: מחוקק שאכפת לו מסחר ואכפת לו מעבדות ורוצה להתמודד עם הנושאים האלה צריך לחשוב איך מונעים את הסחף בהחרגה הנמשכת והעקבית של מהגרי עבודה מהתכולה של הדינים הקוגנטיים בישראל.
חני בן ישראל: איריס מעיין דיברה פה על הצעת חוק להעברת סמכויות ועודדה את חברי הכנסת להצביע עבורה.
חני בן ישראל: הצעת החוק הזאת קובעת שהממונה על זכויות של עובדים זרים שלא יהיו יוכל לטפל בעובדי סיעוד.
חני בן ישראל: עובדי סיעוד שהם הקבוצה הגדולה ביותר של מהגרי עבודה בישראל לא תוכל לפנות לאותו ממונה על זכויות.
חני בן ישראל: התפיסה הזאת שאפשר להחריג את האנשים האלה מההגנה של החוק, ממוסדות מרכזיים שנועדו לשמור על הזכויות שלהם ובצד השני להיאבק בסחר זו תפיסה שגויה.
חני בן ישראל: צריך לאמץ תפיסה הוליסטית יותר שרואה איך פעולות בצד אחד משפיעות גם על הצד האחר.
אורית זוארץ: אנחנו חייבים לסיים.
אורית זוארץ: זה דיון ראשוני.
אורית זוארץ: שמנו את הדוח על השולחן נגענו בו.
אורית זוארץ: המצב במדינת ישראל, אני לא רוצה להתנחם במצב הגרוע שבמדינות אחרות.
אורית זוארץ: זה לא מנחם אותי.
אורית זוארץ: אנחנו צריכים לקום בבוקר ולהתבונן במראה ולדעת שאנחנו עשינו את כל מה שאנחנו יכולים, גם כממסד, גם כמערכת חקיקה, כדי לשנות את המציאות הנוראית שבה אנחנו חיים ובהרבה מאוד מקרים קשה לנו גם לראות אותה לכן במקרים מסוימים מכבסים מילים ומנסים להכניס את זה לקטגוריות אחרות אבל אנחנו לא יכולים להתעלם מהמציאות.
אורית זוארץ: מהמקום הזה אנחנו צריכים לפעול.
אורית זוארץ: אנחנו נקיים דיון מקיף בעוד שבועיים במעמד שר המשפטים בחוק שנחקק ב-2006 ואנחנו נייחד את כל הדיון לחוק ואז באמת נוכל לגעת קצת יותר לעומק במקום שאנחנו נמצאים פה גם ברמה של אכיפה, גם ברמה של משרד הפנים, גם ברמה של משרד המשפטים.
אורית זוארץ: אני מציעה גם במקביל דרך המ.מ.מ לבדוק מודלים נוספים בעולם כי לא המצאנו את הגלגל.
אורית זוארץ: אנחנו צריכים לבדוק נושאים נוספים שאפשר להשתמש בהם כדי לפעול בצורה יעילה יותר.
אורית זוארץ: אנחנו ננעל את הישיבה.
אורית זוארץ: אני רוצה להודות לסיגלית אדרי הכוח המניע והמזיע שעמלה כבר הרבה מאוד שנים לשינוי המצב.
אורית זוארץ: עבדה יחד עם זהבה גלאון.
אורית זוארץ: אני מאוד שמחה שהיא ממשיכה לעבוד יחד איתי.
אורית זוארץ: נשמח לראות אתכם בעוד שבועיים.
אורית זוארץ: אני אומרת מראש מי שרוצה לדבר בתוך סדר היום להעביר בקשה ואנחנו נדאג שנעמוד בסדר הדוברים.
אורית זוארץ: תודה רבה לכולם.
אורית זוארץ: אני מתכבדת לפתוח את הישיבה השנייה של ועדת המשנה למאבק בסחר בנשים ולברך את שר המשפטים פרופסור יעקב נאמן שנמצא אתנו ומכבד אותנו בנוכחותו ובהמשך יתייחס לנושא.
אורית זוארץ: שר המשפטים יהיה אתנו בחלק מהישיבה.
אורית זוארץ: כמו כן אני מברכת את מר משה שילה, מנכ"ל משרד המשפטים שיישאר אתנו להמשך הדיון.
אורית זוארץ: כמו כן אני מברכת את כבוד השופט אלון גילון שנמצא אתנו כאן וכמובן יתייחס לנושא מנקודת מבטו.
אורית זוארץ: אני מברכת את נציגי הגופים השונים, הארגונים ונציגי הממשלה.
אורית זוארץ: בוקר טוב לכם.
אורית זוארץ: אנחנו ממשיכים לדון בסוגיית הסחר בבני אדם בכלל ובנשים בפרט בהמשך לדיון שקיימנו לפני שבועיים במעמד סגן שר החוץ, נציגת השגרירות, נציגי הארגונים ומשרדי הממשלה השונים.
אורית זוארץ: אנחנו חייבים לציין שהדוח מתייחס גם להצלחות וגם לשינויים שהתחוללו גם בעשור האחרון ובעיקר בשנים האחרונות מאז החוק נחקק.
אורית זוארץ: עדיין אנחנו מדברים על מדינת ישראל כעל מדינת יעד לסחר בגברים ובנשים לצורכי עבודה בכפייה וניצול מיני.
אורית זוארץ: אלה הערות שאנחנו צריכים להמשיך ולטפל בהן.
אורית זוארץ: חברות כוח אדם רבות במדינות המוצא ובישראל דורשות מהעובדים לשלם סכומים מאוד גבוהים בכניסה לארץ, נשים ישראליות נסחרות בתוך המדינה לשם ניצול מיני מסחרי והסוגיה עלתה אתמול גם בוועדה לקידום מעמד האישה שקיימה דיון בנושא הזנות, וזה נושא שנצטרך לבחון אותו קצת יותר לעומק, לקבל נתונים ולראות איך אנחנו כהנהגה מטפלים בסוגיות האלה יחד עם משרדי הממשלה ויחד עם הארגונים כדי שלקראת סוף השנה הבאה לפחות יהיו לנו מספיק נתונים להציג.
אורית זוארץ: ההמלצות המרכזיות למדינת ישראל היו להגדיל במידה ניכרת את מספר העמדות לדין, ההרשעות והעונשים על סחר לשם עבודה בכפייה בכלל ובזנות בפרט ובכלל זה הנוהג הלא חוקי להחרים דרכונים כאמצעי לכפות על אדם להישאר בעבודה.
אורית זוארץ: אנחנו מתייחסים לנושא הזה דרך קורבנות סחר לניצול מיני.
אורית זוארץ: בתקופת הדיווח ממשלת ישראל הגבירה את המאמצים לחקור מקרים של עבודה בכפייה, ואכן מספר העמדות לדין והרשעות על עבירות של סחר לשם ניצול מיני פחת.
אורית זוארץ: זה הרעיון המרכזי שעומד מאחורי ההזמנה של שר המשפטים לדיון הזה.
אורית זוארץ: אנחנו נאפשר לשר להתייחס לנושא ואחר כך ניכנס לדיון עצמו.
אורית זוארץ: היום ננהל את הדיון קצת אחרת כאשר נאפשר לשר ולנציגות שהגיעה להתייחס ולאחר מכן נקיים סבב כאשר ידבר דובר אחד ממשרד ממשלתי ונציג ארגון כלשהו.
אורית זוארץ: חשוב לנו לשמוע את הארגונים השונים וחשוב גם שהשר יתייחס לסוגיות השונות שעולות מנקודת מבטם.
אורית זוארץ: הנימה האופטימית היא שממשלת ישראל בעצם ממשיכה לשפר את ההגנה על קורבנות הסחר אבל עדיין הנושא מוגבל.
יעקב נאמן: תודה רבה גבירתי היושבת-ראש, חברת הכנסת אורית זוארץ, שלפני כמה שבועות פנתה אלי ואמרה שהנושא חשוב ביותר והיא מבקשת לכך אותי.
יעקב נאמן: אמרתי לה שאכן אנחנו נפנה את סדר היום כדי להיות לפחות בתחילת הישיבה.
יעקב נאמן: חז"ל אומרם שפותחים בכבוד האכסניה.
יעקב נאמן: אני רוצה לברך אותך חברת הכנסת זוארץ על שאת רואה את הנושא הזה בעדיפות עליונה ובדיון ממצה על מנת להמשיך ולשפר את המצב.
יעקב נאמן: אני מוכרח לומר שמאז החוק עבר בכנסת, החוק שבפניכם, חוק איסור סחר בבני אדם, תיקוני חקיקה, התשס"ס-2006, חל שיפור וההישג הוא בעיקר במישור הסחר בבני אדם למטרות זנות.
יעקב נאמן: נעשים גם מאמצים להתמודד עם הצורות האחרות של סחר בבני אדם ובראשן הסחר למטרות עבדות וכפייה.
יעקב נאמן: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה הרחב בין כל הגורמים הממשלתיים והלא ממשלתיים, ביניהם המשטרה, הפרקליטות, משרד המשפטים, הפנים, ביטחון פנים, הרווחה, השירותים החברתיים, הבריאות, החוץ, משרד התעשייה, ומה שלא פחות חשוב – הארגונים הלא ממשלתיים שנמצאים בחזית ההגנה על קורבנות העבירה.
יעקב נאמן: מטרתו של הדיון הזה – ואני רואה בכך חשיבות – לבדוק את יישום החקיקה המהווה את הנדבך המרכזי של המאבק.
יעקב נאמן: גם חקיקה זו היא תוצר של שיתוף פעולה בין הכנסת, הממשלה, והארגונים.
יעקב נאמן: יש כאן שילוב של שתי הצעות חוק שהיו בשעתו, הצעת חוק ממשלתית שהתגבשה במשרד המשפטים, וכאן מגיע הצל"ש לחברת הכנסת לשעבר זהבה גלאון שיזמה את הצעת החוק הפרטית.
יעקב נאמן: מה שחשוב הוא, ואני אמנה מספר עקרונות בלבד, שבחוק הזה יש מסגרת שמאפשרת, אם נשתמש בה נכון, נקצה את המשאבים ואת המאמצים ונראה בזה חשיבות לאומית עליונה, למנוע לחלוטין – ואני מדגיש שזו המטרה – ולמגר את הסחר בבני אדם ומה שלא פחות חשוב, להגן על הקורבנות.
יעקב נאמן: העיקרון הראשון שהחוק קובע הוא מכלול של עבירות שיש בהן כדי לכסות את מרבית המקרים שיש בהם ניצול חמור או החפצה של בני אדם.
יעקב נאמן: העיקרון השני, והוא לא פחות חשוב, הוא שיש כאן מסר ברור לבתי המשפט להחמיר בענישה של מבצעי עבירות סחר בבני אדם.
יעקב נאמן: קובעים עונשים משמעותיים אבל מה שלא פחות חשוב, מה שנדיר בחקיקה, הוא עונש מינימום שהשופט חייב לתת.
יעקב נאמן: העיקרון השלישי, גם הוא מהווה מסר לבתי המשפט, שצריך לפצות את קורבנות העבירה במסגרת ההליך הפלילי.
יעקב נאמן: העיקרון הרביעי בחוק הוא שהחוק מספק כלים כלכליים להיאבק בסחר בבני אדם והחזקתם בתנאי עבדות בדמות הסדר חילוט רחב ותיקון חוק הלבנת הון כי חלק גדול מהכספים שזורמים בסחר הנוראי הזה, זורמים לחשבונות שמהווים גם עבירות על חוק איסור הלבנת הון.
יעקב נאמן: העיקרון החמישי הוא שהוקמה קרן חילוט ייעודית שמטרתה לקדם את המאבק בסחר בבני אדם ובעבדות על ידי הקצאת כספים לצורכי אכיפה, מניעה והגנה על הקורבנות.
יעקב נאמן: העיקרון השישי הוא שבחוק יש כלים כדי לקדם את המאבק הבין-לאומי - כי המאבק הזה לא יכול להסתיים רק בתוככי המדינה הזאת – על ידי סמכות שיפוט רחבה על עבירות המתבצעות על ידי אזרחים ישראלים בחוץ לארץ ובאמצעות הסמכת בתי המשפט לאכוף צווי חילוט זרים.
יעקב נאמן: העיקרון השביעי הוא שהחוק מספק סדרה של הגנות לקורבנות הסחר בבני אדם ועבירות נלוות ובכללן הגנות במסגרת ההליך המשפטי.
יעקב נאמן: הדיון הוא בדלתיים סגורות, איסור על פרסום פרטי קטינים, זכות לקבל מידע ולהביע עמדה בצמתים מרכזיים של ההליכים הפליליים, ואפשרות להעיד שלא בפני הנאשם - שזה דבר מאוד חשוב וחריג מכל הכללים הרגילים של משפטים פליליים - והחשת עדות מוקדמת.
יעקב נאמן: החוק גם קובע סיוע משפטי וחובת דיווח לגבי עבירות סחר בבני אדם וכפי שאמרתי גם קרן חילוט ייעודית כאשר אחת מהמטרות העיקריות שלה היא להגן על קורבנות סחר ועבדות, בכלל זה קורבנות אינדיבידואליים בנסיבות מסוימות.
יעקב נאמן: אני מבקש ממנכ"ל משרד המשפטים שעוסק יום יום בנושא הזה, והנושא הזה הוא בראש סדר העדיפות של משרד המשפטים, לסקור מה נעשה לאחרונה, מה ההליכים שצריך לעשות ומה אנחנו רוצים לשפר או לקדם כדי להשיג את המטרה המלאה של מיגור התופעה הנוראית הזאת.
משה שילה: אני שמח להיות כאן ולהציג חלק מהדברים שאנחנו מצליחים לעשות וגם לדבר על הבעיות באותם מקומות שאנחנו עדיין לא משיגים את המטרות שהצבנו לעצמנו.
משה שילה: רק כדי ליישר קו לכל מי שלא יודע – וחלק מהאנשים שנמצאים כאן
משה שילה: מכירים מספר שנים וחלק שפחות מכיר – יש החלטת ממשלה מיום 21 במאי 2006 שהקימה ועדת מנכ"לים קבועה בהשתתפות מנכ"לים של חלק נכבד ממשרדי הממשלה, מהמשרדים הרלוונטיים – ביטחון פנים, חוץ, רווחה, רק כדוגמה – ומנכ"ל משרד המשפטים עומד בראשה.
משה שילה: אני למעשה עומד בראשה החל מרגע הקמתה.
משה שילה: מיד לאחר הקמת ועדת המנכ"לים ניסינו לבצע מספר פעולות על מנת לוודא שהוועדה הזו לא תהיה ועדה כמו שיש ועדות מסוימות שאנחנו מכירים, אלא ועדה שגם מצליחה להפיק תוצרים ברמה האופרטיבית.
משה שילה: כמובן מי שהוא הרוח החיה בפעילות הוועדה הזו, היא המתאמת הבין-משרדית, רחל, שכולכם מכירים אותה, בשיתוף פעולה שהוא שיתוף פעולה מאוד מעניין ולא רק בין גופי הממשלה, שזה גם מעניין כשלעצמו, אלא גם עם ארגונים לא ממשלתיים, ואני חושב שזאת אחת הדוגמאות הבודדות והטובות ביותר שאני יכול להצביע על שיתוף פעולה אמיתי בין כלל הגורמים שמטפלים בתופעה.
משה שילה: בשלב הראשון הוועדה הקימה צוותי משנה ובסופו של דבר הובאו שתי תוכניות לאישור הממשלה, כאשר האחת הייתה תוכנית לאומית למאבק בסחר בבני אדם למטרות זנות, והשנייה הייתה תוכנית לאומית למאבק בסחר בבני אדם למטרות עבדות.
משה שילה: אני פשוט נותן סקירה קצרה של ההיסטוריה כדי שכולנו נמקם את עצמנו על ציר הזמן ולא נצטרך לבצע חזרה לאחור על דברים שכבר הוצגו.
משה שילה: הממשלה אישרה את התוכניות האלה, בישיבות שחלקן חגיגיות יותר וחלקן חגיגיות פחות, אבל אני חייב לומר שאף פעם לא נתקלנו בהתנגדות לאי-אלו מההצעות שהועלו בפני הממשלה אלא להפך, הממשלה הקודמת וגם הממשלה הנוכחית מגלות תמיכה בלתי מסויגת בתחום הזה שהוא ברמה העקרונית תחום שכולם תומכים בו, גם מפאת חשיבות הנושא ברמה המוסרית וגם ברמה החוקית, ברמה הבין-לאומית, מכל זווית שנסתכל עליו.
משה שילה: חלק מהפתרונות נמצאים בתוך משרד המשפטים עצמו, חלק מהטיפול נמצא בתוך משרד המשפטים עצמו, וגם כאן תסלחו לי שאני קצת גולש ואומר שמשרד המשפטים הוא משרד גדול מאוד, למעט שתי היחידות הגדולות שיש בו – הנהלת בתי המשפט ומשרד המשפטים, שאלה שתי יחידות נפרדות – משרד המשפטים, בנפרד מהנהלת בתי המשפט, כולל בערך כ-50 יחידות שחלקן עוסקות באופן ישיר בטיפול בתופעה ואמנה כמה מהן.
משה שילה: האפוטרופוס הכללי שהוא חלק ממשרד המשפטים נטל על עצמו תפקידים שונים בקשר להעברת כספי פיצויים לקורבנות סחר בבני אדם מכיוון שנתקלנו בהתנהלות מעט בירוקרטית שלא אפשרה העברת כספים גם אם הם נפסקו בבתי המשפט נניח לנפגעות שהוחזרו לארצות מוצאן, ייפויי כוח, ייצוג משפטי, כל מיני דברים שהם נחמדים כאשר הם כתובים עלי חוק אבל לא ממש קלים לביצוע כאשר מדובר בתופעות מהסוג הזה.
משה שילה: היחידה לסיוע משפטי במשרד המשפטים מעניקה סיוע משפטי חינם לכל קורבנות הסחר והעבדות.
משה שילה: אני מזכיר סיוע משפטי, להבדיל מהסנגוריה, כאשר הסיוע המשפטי מעניק את זה בתחום האזרחי ובתחום האזרחי בדרך כלל מדובר בתביעות כנגד אלה שפגעו באותם קורבנות, מנהלים נגדם תביעות בבתי המשפט ויש גם לא מעט הצלחות בצורה של פסקי דין שניתנו כנגד אותם עבריינים שפגעו בנשים או בעובדים שהוחזקו בתנאים לא תנאים.
משה שילה: אחת היחידות הקטנות למעשה של משרד המשפטים היא היחידה של המתאמת הבין-משרדית, בה יושבת רחל, עוד עורכת-דין אחת ומספר נוסף של עובדים, והם עובדים כל זמנם על נושא התיאום.
משה שילה: רחל, אם תרצה, תרחיב אחר כך ותאמר מה כוללת בחובה ההגדרה הזאת של העבודה בנושא התיאום.
משה שילה: בשנה שעברה יזמנו החלטת ממשלה נוספת בשיתוף פעולה עם לשעבר יועצת ראש-הממשלה למעמד האישה לגבי הענקת תואר לאיתור המאבק בסחר בבני אדם, תואר שמוענק ביום הבין-לאומי למאבק בעבדות, ב-2 לדצמבר למיטב זיכרוני והשנה הוא נדחה בגלל הבחירות, אבל ברמת העיקרון השנה זה יהיה ב-2 לדצמבר.
משה שילה: נבחרו שלושה זוכים, ואתם זוכרים אותם – מוקד סיוע לעובדים זרים, חברת הכנסת לשעבר זהבה גלאון, וצוות הטיפול של ימ"ר תל-אביב שטיפל בנושא המאבק בסחר בנשים למטרות זנות.
משה שילה: היה טקס רב רושם במשכן הנשיא ומעבר לעובדה שמדובר אולי במשהו שנועד להביע הכרת תודה לעושים בתחום, היה בזה גם מתן דגש על החשיבות שמדינת ישראל, ממשלת ישראל ונשיא המדינה מייחסים למאבק בתופעה והיה בכך גם, אני חושב, קידום לצורכי המאבק עצמו.
משה שילה: השנה אנחנו עומדים להתחיל בדיונים – אני יושב-ראש הוועדה שקובעת את המועמדים - וקיבלנו רשימות מומלצים, חלקם אולי אפילו יושבים כאן, ואנחנו נדון ונקבל החלטות שאני מקווה שיהיו החלטות טובות.
משה שילה: במשרד המשפטים הכרזנו על הסחר בבני אדם כבר שנה שנייה כנושא מרכזי של המשרד.
משה שילה: אמרתי לכם, 50 יחידות, 3,000 עובדים, כולם הולכים להשתלמות שנתית וכולם שומעים הרצאה בנושא סחר בבני אדם, בין אם זה בתחום עיסוקם הישיר ובין אם זה לא בתחום עיסוקם הישיר.
משה שילה: בכל ההשתלמויות שלנו יש הרצאות על התחום הזה.
משה שילה: חלק מהיחידות כבר עברו את ההשתלמות, וחלק מהיחידות יעברו אותה עד סוף השנה.
אורית זוארץ: גם השופטים?
משה שילה: פנינו להנהלת בתי המשפט וביקשנו להעביר השתלמות לשופטים.
משה שילה: השנה זה הסתייע וקיבלנו אישור מהשופט שמרכז את ההשתלמות.
משה שילה: רחל מתאמת אתו וזה יעבור השנה גם בהשתלמות שופטים.
אורית זוארץ: זה מאוד חשוב אם אנחנו מדברים על החמרה וענישה קצת יותר חמורה בעבירות האלה.
אורית זוארץ: חשוב מאוד שהשופטים יהיו חלק מהתהליך.
משה שילה: חשוב מאוד להביא למודעות את היקף הבעיה.
משה שילה: אני לא בטוח שאפשר לומר להם באופן בוטה שיש להחמיר בענישה.
אורית זוארץ: לא, אבל יש כאן אווירה ציבורית שצריכה להצביע על הכיוון הזה.
משה שילה: הכוונה היא שיהיו מודעים לחומרת הבעיה ויכירו את המהלכים שהמדינה עושה בנושא.
משה שילה: השופט גילון יוכל להתייחס לנושא.
השופט אלון גילון: יש לנו מכון להשתלמות שופטים.
משה שילה: אני מניח שהמתאמת הבין-משרדית תיתן סקירה ועדיף שהיא תיתן את הסקירה על הדברים שהיא עושה בעצמה.
משה שילה: הפרקליטות ממלאת תפקיד מרכזי באכיפת החוקים שאוסרים על סחר בבני אדם ועבירות נלוות.
משה שילה: בכל הקשור בסחר לזנות, המלחמה בעיצומה.
משה שילה: לגבי המספרים שציינת, שיש ירידה, יכול להיות שזה אולי בגלל שהייתה הצלחה אבל אני לא משוכנע בזה לחלוטין.
משה שילה: יש להניח שלמלחמה, במיוחד באזורים מסוימים, בין היתר של אותו צוות בימ"ר תל-אביב הייתה השפעה גם על ממדי התופעה ולכן ירידה במספר התיקים לא מצביעה בהכרח על כשלון במקרה הזה, אם כי לא נעשה עדיין מחקר.
אורית זוארץ: או לחילופין זה מצביע על שינוי בדפוסי הסחר.
משה שילה: או מצביע על שינוי בדפוסי הסחר.
אורית זוארץ: זה דבר שעלה על ידי נציגי הארגונים.
משה שילה: לכן אמרתי את הדברים בזהירות.
אורית זוארץ: אנחנו צריכים לבדוק במקומות בהם אנחנו עדיין לא נמצאים.
משה שילה: אני מסכים אתך ולכן אמרתי את הנתונים האלה בזהירות.
משה שילה: צריך אולי לעשות מחקר אמפירי שיאמר לנו אם באמת הצלחנו לצמצם את ממדי התופעה או שפשוט העברנו אותה למקום אחר או לדפוס אחר, שזה גם קורה לא מעט פעמים כאשר מטפלים בתופעות פליליות.
משה שילה: באשר לסחר בעבדות ועבודות כפייה, נקודה שצוינה כנקודת חולשה בתוך מחלקת המדינה האמריקאית, עדיין לא הצטבר מספיק ניסיון ואין מספיק תיקים, גם בגלל שהמשטרה עדיין לא הספיקה לחקור, מדובר בנושא שהוא יחסית חדש, ולכן התיקים גם לא מגיעים לפרקליטות וכאן דרוש מאמץ מערכתי כדי להגביר את המודעות לחשיבות הנושא ולהגברת הפעילות במשטרה ובפרקליטות.
משה שילה: באגף לסיוע משפטי יש מרכזת לנושא הסחר בבני אדם והיא מטפלת בזה בצורה מעוררת כבוד, מייצגת את הקורבנות ונלחמת את מלחמתם באמצעות עתירות מינהליות ותביעות אזרחיות.
משה שילה: הם נוחלים הצלחות משמעותיות, גם בתחום של עתירות מינהליות וגם בתחום של תביעות נזיקין נגד הסוחרים.
משה שילה: האפוטרופוס הכללי מנהל את קרן החילוט הייעודית ודואג להעברת כספי הפיצויים לקורבנות שחזרו לארצות המוצא שלהם.
משה שילה: היחידה להסכמים בין-לאומיים.
משה שילה: מי שחושב שמחלקת המדינה האמריקאית יושבת וכותבת דוח על פי נתונים שהיא אוספת במהלך השנה מהאינטרנט, טועה.
משה שילה: היחידה להסכמים בין-לאומיים במשרד המשפטים, שהנציגה שלה יושבת כאן, מי שכתבה את הדוח, הילה טנא, מכינה דוח למחלקת המדינה האמריקאית מדי שנה.
משה שילה: התוצאה שאתם רואים בדוח מחלקת המדינה זה מה שמדינת ישראל כותבת באופן רשמי בדוח הזה וגם בירורים שמחלקת המדינה האמריקאית עושה אל מול הארגונים ואל מול גופים אחרים שלפעמים יש להם דעה אחרת מהמדינה, וזה לגיטימי, אבל הדוח האמריקאי מבוסס על נתונים שהם אוספים במדינת ישראל מכל הקצוות.
משה שילה: כסקירה, אלה הנקודות המרכזיות שהן בטיפול משרד המשפטים ובטיפול ועדת המנכ"לים שמונתה על ידי הממשלה.
משה שילה: אני אשמח להשיב לשאלות ככל שאני אוכל.
אורית זוארץ: אנחנו נאפשר שאלות לשר לפני שהוא יוצא.
אורית זוארץ: אני אאפשר לנציגי הארגונים שפנו וביקשו להעלות נושאים מסוימים ולהתייחס אליהם.
אורית זוארץ: אני מבקשת להעלות שאלה ממוקדת.
עדי וילינגר: אני עורכת-דין ומרכזת את תחום הסחר בבני אדם במוקד סיוע לעובדים זרים.
עדי וילינגר: מה שיש לי לומר זה פחות שאלות אלא יותר הערות על המצב.
עדי וילינגר: לא תמיד יש תשובות חד-משמעיות אבל אני חושבת שהיושבים סביב השולחן מכירים את הבעיות שאנחנו נתקלים בהן בתופעות של סחר בבני אדם.
עדי וילינגר: כמו שהזכיר מנכ"ל משרד המשפטים, הנושא של עבדות ועבודות כפייה הוא באמת הנושא היותר בעייתי תחת הכותרת של סחר בבני אדם.
עדי וילינגר: אנחנו מקבלים אלפי פניות מדי שנה ורק פניות בודדות מועברות לרשויות כמקרי סחר בבני אדם.
עדי וילינגר: אנחנו מדברים כאן על עבירות קצה מאוד חמורות ולא על מה שקורה בדרך כלל בנושא של עובדים זרים וחשוב שנדע את זה.
עדי וילינגר: לפעמים יש תחושה כאילו כל עובד זר הוא קורבן סחר, אבל לא כך הוא הדבר.
עדי וילינגר: בשנה וחצי-שנתיים האחרונות הפנינו עשרים מקרים למינהלת ההגירה על מנת לפתוח תיקים בנושא של סחר בבני אדם, בעיקר אחזקה בתנאי עבדות, מתוכם עשרה נסגרו.
עדי וילינגר: הגשנו שבעה ערערים על סגירת התיקים ועדיין לא קיבלנו מענה לגבי אף אחד מהם.
עדי וילינגר: שלושה תיקים בינתיים נותרו פתוחים.
עדי וילינגר: אני יודעת מעבודה משותפת עם מינהלת ההגירה ברשויות האחרות שיש בעיה ראייתית אולי, ואולי גם "בעיה" עם העדים, אבל עדיין אנחנו חושבים שאפשר לעשות את הדברים קצת אחרת.
עדי וילינגר: צוין כאן מספר פעמים שהנושא של אכיפה של החוק הזה הוא משהו שהוא עדיין בחיתולים ואולי עדיין שלב אחד קודם.