GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ריטה חייקין: כן.
ריטה חייקין: אני מנהלת פרוייקט מעגן בזנות ובסחר בנשים, ארגון אישה לאישה.
ריטה חייקין: אני רציתי לברר, חבר הכנסת זאב, אתה אמרת שצריך לעשות משהו עם זנות אבל לא הבנתי למה התכוונת.
ריטה חייקין: אתה מתכוון להעניש לקוחות?
נסים זאב: אני חושב שאי אפשר מצד אחד להתיר את הזנות כזנות ומצד שני להתייחס רק לסרסורים.
נסים זאב: אני לא אמרתי כדוגמה את זה שהיה פעם חוק החזיר שהיה אסור לגדל חזירים, אבל מותר למכור חזירים.
נסים זאב: זה מגוחך כי אם מוכרים, סימן שמגדלים.
ריטה חייקין: תודה על ההבהרה.
ריטה חייקין: רציתי כן להתייחס לכמה דברים בעניין שאלות שהעלינו בעמדה שלנו.
ריטה חייקין: מנהלות פרוייקטים כמו סלעית ואופק נשים, ושני הפרוייקטים מתנהלים בתל אביב מטעם המדינה, בהתחלה הכירו את רענן כספי ולדעתי הן עברו דרך מאוד מאוד קשה כדי להתחיל לשתף פעולה עם המשטרה.
רענן כספי: אני בקשר כל הזמן.
ריטה חייקין: אולי ציפי יודעת מי זה רענן, אבל אני לא חושבת שמנהלות אחרות יודעות.
ריטה חייקין: 300 הזונות, אני לא מבינה מה אתם מצפים, שהנשים יתחילו להתלונן?
ריטה חייקין: אנחנו לא באנו לכאן לתקוף את המשטרה, בשום פנים ואופן לא, אלא תראו את זה כצעקה.
ריטה חייקין: יש נשים שנמצאות בחוף הים, מסרסרים בהן, מבחינתי זה אומר שגם מוכרים אותן.
ריטה חייקין: אני לא יודעת איך צריך לפרש מבחינת החוק, אבל מבחינתי כן יש כאן איזשהו סחר פנים שצריך עוד לחשוב ולדון בנושא.
ריטה חייקין: רק אתמול נעצרו שתי נשים בכרמיאל עקב עיסוק בזנות כאשר אחת מהן היא בהריון מתקדם.
ריטה חייקין: שתיהן הובאו למעצר מכיוון שהן אלו שניהלו את המקום והן אלו שהיו בזנות והן אלו שהגיעו למעצר, וגם נלקחו כספים מהדירה.
ריטה חייקין: מכל הסיפור הזה עולה ששתי נשים בזנות, נלקח מהן גם כסף, הן גם נמצאות במעצר והשאלה היא האם המשטרה בכלל דיברה אתן על אופק נשי, על כך שהן יכולות לגשת לשם ולקבל סיוע?
רענן כספי: היו מקרים בעבר, לא אחת, שנשים סרסרו, זאת אומרת שהן גם נשפטו על זה.
ריטה חייקין: אני מכירה את המקרים האלה.
ריטה חייקין: זה לא חדש אבל עדיין לא באנו לכאן למלא תפקיד שיפוטי אלא באנו לכאן לדבר.
ריטה חייקין: אני באתי לדבר כאן על הנשים.
נסים זאב: את מדברת על כך שהשידול בא מהנשים.
אורית זוארץ: ריטה, תתמקדי בתופעות אותן את מוצאת וספרי על מקרים.
ריטה חייקין: אנחנו מגיעות למכון בריאות ובתור מכון בריאות אני רואה איזשהו אישור עסק ואת האישור הזה מקבלים מהעירייה ועדיין העירייה טוענת שהמשטרה היא זו שמאשרת את זה.
ריטה חייקין: העניין הזה לא ברור לי.
ריטה חייקין: אני כן מקבלת פניות, ורענן, אתה יודע את זה.
ריטה חייקין: אני כן מקבלת פניות מנשים למשל מרוסיה שכן נסחרו לישראל אבל עדיין לא הרגשתי שניתן להן איזשהו טיפול.
ריטה חייקין: אני כן מרגישה שמביאים לכאן נשים לזנות באמצעות כך שביטלו את אשרות הביקור מרוסיה ואני חושבת שאנחנו נראה את זה עם הזמן כי זה סחר אחר, אלה דפוסי סחר שונים ואחרים והם כבר קיימים אצלנו במערכת.
ריטה חייקין: פשוט צריך לחקור את זה ולבדוק את השטח.
רענן כספי: נכון שזאת רק התחלה, אבל המודיעין שלנו עומד בקשר ישיר עם מיכל יוספוב במשרד הפנים.
רענן כספי: השר הזכיר קודם שנושא רישוי העסקים, יטופל.
אורית זוארץ: יש כאן שני דברים שהשר הזכיר בתחילת דבריו.
אורית זוארץ: לא שמעתן אותו כי הגעתן קצת אחרי.
אורית זוארץ: הוא התייחס לשינוי חקיקה והחמרת הענישה בנושא סרסרות ולכל נושא רישוי העסקים שהוא נושא שגם אתן מעלות.
אורית זוארץ: אין ספק שאם יש מקום שמוכר אלכוהול לקטינים או עוסק בזנות וסרסרות, כל סוגיית הרישוי והעסק ייבחנו שוב ותהיה גם אפשרות לסגור את המקום על ידי צו סגירה.
ריטה חייקין: אני רוצה לציין שכאשר העמיתות שלי ואני מגיעות אל השוטרים כדי לדבר אתם, אנחנו מרגישות שגם השוטרים, גם המורים וגם העובדים הסוציאליים לרוב נמצאים כמעט באותה רמה של ההתייחסות הסטריאוטיפית לנושא הזנות ולנושא מי הן הנשים ומי האשמה.
ריטה חייקין: אני חושבת שאם תיעשה עבודה חינוכית גם בקרב המשטרה, היא תעזור להבין את הנשים, להבין את התופעה עצמה ולדעתי זה ישפר גם את הקבוצה בחברה עצמה.
אורית זוארץ: חבר הכנסת נסים זאב, אתה רוצה להתייחס?
נסים זאב: אני רוצה להתייחס לכתבה מהבוקר כי זה מאוד חשוב.
נסים זאב: כאשר אנחנו באים ורוצים למגר את הזנות ואנחנו רואים כאן זנות שהיא חוקית ואנחנו בעצם דוחפים את הנוער, מרעילים אותו בצורה רשמית.
נסים זאב: אני רוצה להתייחס לערוץ ביפ ולשאול אם הוא עובר את הגבול או לא.
נסים זאב: בכתבה כתוב שסדרה מצוירת חדשה תציג בני נוער בעירום, מקיימים יחסי מין, מעשנים סמים.
נסים זאב: אני אומר לך שזה דבר שאי אפשר לעבור לסדר היום.
נסים זאב: אנחנו כאן דנים דיון רציני ומעמיק איך למנוע את כל ההפקרות הזאת ואנחנו בעצם רואים הפקרות בעליל.
נסים זאב: ברשותך, אני רוצה להקריא לך רק עוד שתי מלים.
נסים זאב: "יחסי מין, איברים חשופים, סמים, הפלות, לא מדובר בסרטון חדש שמסתובב ברשת האינטרנט, את התמונות הללו יהיה אפשר לראות מדי ערב בטלוויזיה בסדרת אנימציה חדשה שתשודר דווקא בערוץ ביפ, ערוץ הפונה לבני נוער וצעירים, כל יום בשעה 11:00".
נסים זאב: מסבירים כאן שאחרי שעה 11:00 הילדים נשארים, כך שנשארים רק בני הנוער שלנו.
נסים זאב: אנחנו מסממים אותם, אנחנו מלמדים אותם, מרעילים אותם באמצעות תוכניות טלוויזיה ואנחנו כאן מחפשים איך למגר את התופעה של העבדות.
נסים זאב: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות חשבון נפש.
אורית זוארץ: תודה רבה לך חבר הכנסת נסים זאב.
אורית זוארץ: אין ספק שאתה שותף אמיתי למאבק הזה ואני חושבת שזה מאבק שהוא מאבק חברתי כולל את כל חלקי החברה הישראלית מקצה לקצה.
אורית זוארץ: ללא ספק גם העיסוק בסקס ופורנוגרפיה הוא נושא שאנחנו נצטרך לגעת בו ולטפל בו באחד מדיוני הוועדה.
אורית זוארץ: זה כמובן עולה באותו קנה עם הצעת החוק שאנחנו מגישים לאיסור פרסום שירותי מין, כל כרטיסי הביקור שמציעים שירותי מין ומוצמדים לחלונות, הפרסום בעיתונות וכמובן אם זה בערוצי הטלוויזיה, גם שם צריך לפעול.
גלעד נתן: התייחסות פשוטה לכל הנושא של השימוש בחוק וה-אין תיקים.
גלעד נתן: אני עובד עם ועדת סמים כחוקר וגם יש בעיה שפקודת הסמים היא לא על כל חומר כתוב ונגזרותיו.
גלעד נתן: כלומר, מה עושים?
גלעד נתן: לוקחים את החגיגת שעכשיו הוא אסור, משנים איזה פחמן אחד ואז זה מותר.
גלעד נתן: משנים כאן את החקיקה.
גלעד נתן: אותה התייחסות צריכה להיות גם כאן.
גלעד נתן: כמובן שעבריינים שמעו על החוק שנחקק לפני שלוש שנים, כמובן שמי שנותן להם ייעוץ משפטי כבר אומר להם שאם הם מקיימים חמישה סימני סחר, אל תקיים את השישי כי אז יאמרו שלא התקיימו כל סימני הסחר.
גלעד נתן: זאת לא תשובה.
גלעד נתן: אם אנחנו נמצאים במצב שיש כליאה אבל לא לקחו את הדרכון, זאת לא סיבה.
גלעד נתן: כלומר, אנחנו יודעים שמי שיכול להיות נפגע מהחוק, בגלל שהוא ביצע עבירות של סחר או עבירות שמהוות סימני סחר, נזהר יותר והוא יודע עם מה לא להתעסק.
גלעד נתן: יכול להיות שהתשובה צריכה להיות – וכאן אני מפנה את השאלה למשרד המשפטים – לא את כל הסממנים.
גלעד נתן: יכול להיות שצריך להיות ערים לכך שגם מישהו קרא את החוק ויודע ממה להימלט כדי לא להישפט.
גלעד נתן: אפשר לומר את הדבר הזה על כל תחום של פשיעה.
רענן כספי: עדיין אין פסיקה של בית המשפט.
גלעד נתן: אולי הגיע הזמן להגיש תיקי אשמה ולקבל פסיקה של בית המשפט.
אורית זוארץ: זה בדיוק המקום שאנחנו מכוונים אליו, אולי לאיזושהי פסיקה של בית המשפט.
אורית זוארץ: אנחנו נאפשר לנציגת משרד המשפטים, עורכת-הדין מירב שמואלי.
מירב שמואלי: שלום.
מירב שמואלי: אני עובדת במשרד המשפטים, במשרד המתאמת הבין-משרדית של המאבק לסחר בבני אדם, עורכת הדין רחל גרשוני, שהיום לא יכלה להגיע לישיבת הוועדה.
מירב שמואלי: חבר הכנסת זאב יצא, אבל אני אתייחס לדבריו.
מירב שמואלי: לדעתי זה קצת מוקדם עוד היום לומר בגאווה שאין בישראל סחר בבני אדם.
מירב שמואלי: הנושא של עבדות ועבודת כפייה הוא נושא שעדיין אין מספיק תיקים.
מירב שמואלי: יש אמנם חקירות אבל עוד לא הגיעו תיקים לבית המשפט ויש גם בעיה של תלונות כאשר מדובר באנשים שלא נוטים להתלונן, שקשה להגיע לזה, אבל אנחנו יודעים גם מהרבה ארגונים – נדמה לי שקו לעובד לא כאן – ושומעים על מקרים, גם בחקלאות וגם בסיעוד, של הרעבה, של תנאי מחייה בלתי אנושיים, של כליאה, של עיכוב דרכון, של בידוד, של ניתוק מטלפון וממגע עם העולם, של דברים מאוד קשים שלפחות צריך להמשיך ולחקור ולבדוק.
מירב שמואלי: לומר שעבדות וסחר לא קיימים בארץ, זה מאוד מאוד מוקדם.
מירב שמואלי: אני אדבר קצת על הנושא של אכיפה וחקירה של תיקים של עבדות ועבודת כפייה וסחר למטרות האלה.
מירב שמואלי: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מאוד טוב עם יחידת לה"ב ואנחנו רואים שם גם גוף ידע מאוד רציני, גם הרבה מאוד מחויבות, גם ליווי של התובע בכל התיקים, עורך דין יוקי לופז שבאמת נותן ליווי טוב לתיקים.
מירב שמואלי: נראה שיש תנופה של חקירות בתחומים האלה והם גם עוברים הרבה מאוד הכשרות מטעמנו.
מירב שמואלי: מדובר בגוף מיומן.
מירב שמואלי: אנחנו רואים בברכה את יחידת סהר כאשר מדובר באנשים שמתמחים בעבירות נגד זרים בכלל ובעבירות סחר בפרט.
מירב שמואלי: אני חושבת שהשינוי המבני שנעשה הוא בעייתי מהבחינה – ולזה המשטרה בטח מסכימה – שתקנים שהיו של סיירים, שבעבר היו מביאים את המידע ואת התלונות, היום עברו ליחידת עוז.
מירב שמואלי: פקחי יחידת עוז הם אולי פחות מיומנים בתחום הזה.
מירב שמואלי: מדובר בגוף אחר, הם שייכים למשרד הפנים ולא לגוף התובע והחוקר ויכול להיות שהעברת המידע היא פחות יעילה וקלה במובן הזה.
יהודה בן-עזרא: אני ממש לא מסכים עם הטענה שלך.
מירב שמואלי: עם איזו טענה?
אורית זוארץ: תוכל להתייחס בהמשך.
יוסי אדלשטיין: ההתנהלות הזאת לא נסבלת, האמירה הלא אחראית הזאת שהיא לא מבוססת.
מירב שמואלי: לגבי יחידת עוז, אני אסביר למה אמרתי את הדברים.
מירב שמואלי: קודם כל, עד עכשיו עוד לא הגיעה אף תלונה ואף מידע בתחום הזה מפקחים של יחידת עוז.
מירב שמואלי: במהלך חודש אוקטובר אני העברתי שלוש הרצאות בפני פקחים של יחידת עוז, משלושת היחידות, צפון, דרום ותל אביב, על סחר בבני אדם וראיתי נכונות להקשיב, ראיתי רצון לשתף פעולה, ראיתי שהם חושבים שהנושא מאוד חשוב אבל לפחות מהערות שהגיעו, מחלק מהאנשים, לא היה ברור להם שלהם יש קשר.
מירב שמואלי: אנחנו חושבים שיש תפקיד מאוד חשוב לפקחים האלה והם אלה שבאים במגע יום יומי עם הזרים.
מירב שמואלי: יש נורות אדומות שהם יכולים לראות משהו שנראה חריג ואז הם צריכים לדווח למשטרה.
מירב שמואלי: חלק מההערות שקיבלתי בהרצאות האלה היו: נכון, הנושא הזה חשוב, אבל זה לא אנחנו מפני שאנחנו בודקים לפי חוק הכניסה לישראל, אם יש אישור או אין אישור.
מירב שמואלי: בהרצאות שלי אני הסברתי שבתחום הזה זה לא העניין של האם יש אישור או אין אישור.
מירב שמואלי: קורבן סחר יכול להיות אדם שאין לו אישור שהייה בישראל ועדיין הוא לא אוטומטית מורחק אלא מועבר למקלט והדבר נבדק.
מירב שמואלי: דבר שני, יכול להיות מקרה בו הם נכנסים לבית, רואים שם עובדת פיליפינית שעובדת בסיעוד ויש לה אישור להיות בישראל ולפי חוק הכניסה לישראל הכל בסדר אבל הם רואים שהיא ישנה על הרצפה, שלא נותנים לה אוכל, שלא נותנים לה לצאת מהבית וכולי.
מירב שמואלי: הם לא יכולים לומר שהם סיימו את תפקידם והם לא מעבירים את הנושא למשטרה.
מירב שמואלי: זה דבר שצריך להטמיע ואנחנו באמת מתכוונים לעשות הכשרות הרבה יותר ספציפיות בזמן הקרוב.
מירב שמואלי: אנחנו בנינו הכשרה ממוסדת על זיהוי קורבנות סחר לעבדות ועבודת כפייה וחלק מהאנשים כאן השתתפו בה.
מירב שמואלי: הייתה סדנא אחת לבכירים בכל המשרדים ובמשטרה כאשר זאת סדנא שנבנתה גם בשיתוף האקדמיה, גם בשיתוף הג'וינט, גם בשיתוף משרד המשפטים והיא הייתה גם במימון של האיחוד האירופי.
מירב שמואלי: יהיו לפחות עוד ארבע-חמש סדנאות כאלה ואנחנו נשמח שגם יחידת עוז תשתתף בהן, כי אז באמת יטמיעו את העניין של זיהוי.
יהודה בן-עזרא: אני זימנתי את עצמי באופן אישי לסדנא הזאת.
מירב שמואלי: בסדר גמור.
מירב שמואלי: גם רחל ואני עומדות להיפגש אתך וזה מתוך רצון לשיתוף פעולה.
מירב שמואלי: לא ברורה לי התגובה השלילית.
מירב שמואלי: נאמר כאן על ידי כמה אנשים גם בהקשר של עבדות וגם בהקשר של זנות שיעבירו את התלונות.
מירב שמואלי: שוב, צריך לזכור שגם קורבנות זנות וגם קורבנות עבדות, גם נשים ישראליות בזנות, מאוד לא קל להן מהרבה מאוד סיבות להתלונן ויכול להיות שכן צריך לחשוב לנסות ליזום חקירות במקרים מסוימים ולא לחכות עד שהתלונות יגיעו, כי אז יש הרבה מקרים בעייתיים שלא מגיעים בסופו של דבר.
אורית זוארץ: תודה רבה לעורכת הדין מירב שמואלי.
אורית זוארץ: אני באמת חושבת שבשנים האחרונות נעשתה כאן עבודה מאוד מאוד מעמיקה ורחבה, גם דרך התכנית הלאומית לטיפול ולמאבק בסחר בנשים, ושיתופי פעולה בין הגופים, בין הארגונים ובין הממסד.
אורית זוארץ: אנחנו נמצאים בתקופת ביניים של שינויים ארגוניים ומערכתיים, של שינויים בחקיקה ואנחנו צריכים להיות מאוד מאוד מכווננים לתהליך הזה.
אורית זוארץ: אני לא חושבת שמטרת הדיון היא להטיל האשמות אלא מטרתו היא להציף מציאות ולנסות לבדוק איך אנחנו יכולים לטפל בה.
ידידיה וולף: אני רוצה לברך את המשטרה על העבודה המעמיקה שהיא עושה.
ידידיה וולף: כל הארגונים יודו שהמשטרה השקיעה מאמצים רבים כדי למגר את התופעה.
ידידיה וולף: כמו כן אני רוצה להצטרף למה שנאמר כאן שזה מוקדם מאוד לומר שמיגרנו את התופעה כי בוודאי שזה לא נכון.
ידידיה וולף: מה שכן, מיגרנו במידה רבה את תופעת הסחר בנשים זרות וכפי שעידית אמרה, יש כאן עכשיו מקום לדבר על סחר פנים כאשר כל הארגונים מברכים על כך שהגיע הזמן להעלות את הנושא הזה.
ידידיה וולף: חייבים להכיר בכך שמעל 90 אחוזים מהנשים בזנות הן נשלטות על ידי סרסורים.
ידידיה וולף: אי אפשר לדבר על רצון חופשי ועל חופש עיסוק.
ידידיה וולף: הרוב המוחלט של הנשים בזנות – ואלה לא רק דברים שענת גור או מישהו משיקום האסיר יאמר אלא יאמרו זאת גם מרפאת לוינסקי וכל הארגונים הוולנטריים שנתקלים בנשים בזנות, וגם בגברים בזנות, וגם בבני נוער – רובן עונות על התנאים של העסקה בתנאי עבדות.
ידידיה וולף: צריך ליזום חקירות.
ידידיה וולף: אי אפשר לצפות שכל המידע יגיע למשטרה כי זה פשוט לא יקרה.
ידידיה וולף: אי אפשר לומר שאם לא ראינו ולא שמענו, כנראה שאין בעיה, כי זאת לא המציאות.
ידידיה וולף: דרך אחת מאוד קלה לחקור את הדברים האלה היא דרך מודעות הגיוס שמתפרסמות מדי יום באינטרנט.
ידידיה וולף: אני נכנסתי השבוע שלוש-ארבע פעמים וכל יום מופיעה מודעה בעיתון העיר על גיוס נשים לזנות.
ידידיה וולף: זה קורה כל יום ואני מתקשרת – אני לא אומרת כלום על עצמי, אני לא נשמעת נזקקת או משהו – ומבקשת פרטים בטלפון, ואומרים לי את כל הפרטים בטלפון ומוכנים להיפגש אתי.
ידידיה וולף: זאת לא בעיה לעשות כאן מבצעי עוקץ כדי לתפוס את האנשים שאחראים לכך.
ידידיה וולף: אני לא אומרת שזה דבר פשוט מאוד, לא הייתי אומרת את זה ואני גם לא מתיימרת להיות שוטרת או חוקרת ואני יודעת שזאת עבודה שהיא מורכבת, אבל אנחנו גם לא רואים שיש ניסיון באמת לעבוד בערוצים האלה.
ידידיה וולף: שוב, צריך להכיר בכך שעבודה רבה נעשתה עד היום והעבודה שנעשתה הצליחה במידה רבה למגר את התופעה של הסחר בנשים זרות.
ידידיה וולף: זה לא אומר שלא קיימת תופעה כזאת, היא קיימת, אבל היא בוודאי הרבה יותר נמוכה מכפי שהייתה קודם לכן.
ידידיה וולף: ובכן, יש לנו עוד עבודה לעשות.
אורית זוארץ: לכן אנחנו כאן ואנחנו נמשיך לטפל בנושא.
אורית זוארץ: יהודה בן-עזרא, ראש יחידת עוז, רשות האוכלוסין, ההגירה ומעברי הגבול, בבקשה.
אורית זוארץ: נשמח אם תתייחס למקום החדש בו אתם נמצאים ושיתופי הפעולה עם משטרת ישראל ולסמכויות שהייתם רוצים שיהיו לכם.
יהודה בן-עזרא: תודה רבה גבירתי היושבת-ראש.
יהודה בן-עזרא: בפתח דבריי אני אציין שני דברים.
יהודה בן-עזרא: ראשית, צריך לזכור שהיחידה הוקמה ב-1 ביולי 2009 כך שעברו חמישה חודשים.
יהודה בן-עזרא: אני יכול לומר לך גבירתי יושבת-הראש שאני מברך מאוד על שיתוף הפעולה שיש בינינו לבין סהר ואכן יש רוח חדשה בעניין, ויכולה להעיד על זה דורית.
יהודה בן-עזרא: גם בעניינים של סחר בבני אדם זה קורה ולראיה השבוע הוגשה תלונה על מפעלי נייר חדרה שמעסיקים 200 עובדים מהודו וכל הדרכונים של העובדים האלה נמצאים בכספת של מנהל המכירות.
יהודה בן-עזרא: הוגשה תלונה כזאת ובמקרה עבדך הנאמן היה בהום סנטר ודיבר עם שני עובדים הודים וגילה את זה, העביר את זה לראש אגף הזרים והוא הגיש תלונה במשטרה על מפעל נייר חדרה.
יהודה בן-עזרא: גם בזה אנחנו עוסקים.
יהודה בן-עזרא: צריך לזכור שההכשרה היא לא הכשרה נקודתית אלא היא הכשרה מתמשכת.
יהודה בן-עזרא: אמרה נציגת משרד המשפטים שאנחנו מעבירים הרצאות.
יהודה בן-עזרא: ההכשרה הבסיסית ביחידת עוז הסתיימה ואני מדגיש את ההכשרה הבסיסית.
יהודה בן-עזרא: יש עוד הרבה מה לעשות.
יהודה בן-עזרא: פקחים שלנו עוסקים בזה.
יהודה בן-עזרא: אנחנו מינינו אחראי לנושא והוא מרכז את כל העניין והוא גם איש הקשר מול לה"ב.
יהודה בן-עזרא: מדובר בפקחית היחידה שעוסקת בנושא הזה.
יהודה בן-עזרא: בכל פעילות מבצעית, בכל אישור תוכניות מבצעיות שבועיות, אני שם דגש על העניין הזה שגם כאשר נכנסים למקומות חקלאיים, למקומות שם נמצאים עובדים זרים או שוהים בלתי חוקיים, שמים את הדגש על העניין של התנאים או תנאי ההעסקה של העובדים הזרים.
יהודה בן-עזרא: העניין הזה מתועד גם בפעילות שלנו וגם בעשייה בשטח.
יהודה בן-עזרא: השבוע עשינו פעילות עם משטרת חיפה בנושא בתי בושת.
יהודה בן-עזרא: אנחנו לא הצלחנו למצוא אף עובד לא חוקי או שוהה בלתי חוקי שנמצא בבתי הבושת.
יהודה בן-עזרא: ניסינו לחפש תיעוד מזויף, אבל גם על זה לא עלינו.
יהודה בן-עזרא: כל השאר, המשטרה טיפלה בכל מה שקשור לסרסרות ולזנות.
יהודה בן-עזרא: לפני שבועיים עסקנו במרחב ירקון בנושא הזה של זנות וגם אז עלה חשד לתעודה מזויפת ואחר כך זה התברר כדבר לא נכון.
יהודה בן-עזרא: המשטרה טיפלה בכל נושא הסרסרות והזנות.
יהודה בן-עזרא: אנחנו עושים פעולת אכיפה מאוד מוגברת בנושא הזה.
יהודה בן-עזרא: ליחידה אין סמכות וזה גם לא מוגדר בעיסוק הליבה של היחידה.
יהודה בן-עזרא: היחידה קיבלה אישור משר הפנים לגבי סמכותה וגם מהשר לביטחון פנים בנושא חוק הכניסה לישראל.
יהודה בן-עזרא: העיסוק המשני, מה שלא הוגדר, זה העיסוק בסחר בבני אדם ואנחנו בהחלט חושבים שזה תחום חשוב מאוד לעסוק בו.
יהודה בן-עזרא: הוא חשוב בטח כמדינה מערבית וכמדינה דמוקרטית שרוצה שיגיעו לכאן עובדים זרים אבל בטח לא רוצה שיהיו כאן שוהים בלתי חוקיים שגם יעסקו בפשע, בזנות ובסרסרות.
יהודה בן-עזרא: לכן העניין הזה לא מוגדר, אבל למרות שהוא לא מוגדר, אני אשמח אם ייתן לי השר לביטחון פנים סמכויות של שוטר שיעסוק בנושא אכיפה כנגד ישראלים.
יהודה בן-עזרא: אני אשמח מאוד.
אורית זוארץ: אני בהחלט מברכת על הפעילות.
אורית זוארץ: אין ספק שאתם נמצאים בתחילת הדרך ויש כאן תהליכים, אבל מבחינתנו מה שחשוב הוא הנושא, הרגישות לזכויות האדם ושמירה על חירותו של האדם בכל מקום בו הוא נמצא.
אורית זוארץ: כמו שאמרת, אנחנו אזרחים במדינה דמוקרטית ומתוקנת ואנחנו רוצים שזכויות האנשים יישמרו ובסיוע הרשויות.
יהודה בן-עזרא: על ידי כל מי שאוכף את החוק.
יהודה בן-עזרא: בהחלט.
אורית זוארץ: על ידי כל מי שבסופו של דבר נמצא בשטח.
אורית זוארץ: הערה לתשומת לבך, כבוד השר, בדוח מחלקת המדינה, מדינת ישראל נמצאת במקום השני בנושא הסחר בבני אדם ובנשים ובהפרת זכויות אדם.
אורית זוארץ: אנחנו מחויבים לפעול בכל הכלים שעומדים לרשותנו כדי למגר את התופעות האלה וכמובן במקרים רבים פעילות יזומה, כמו שאתה מתאר, כניסה והגעה לשטח, עבודה ושיתוף פעולה עם גורמי האכיפה, יכולים להניב גם את אותם תיקים מיוחלים עליהם אנחנו מדברים והרשעות.
יוסי אדלשטיין: אני עוסק בתחום הזה קצת יותר מחמישה חודשים ועובד בשיתוף פעולה עם יהודה בן-עזרא עמיתי.
יוסי אדלשטיין: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם המשטרה, גם עם רענן, וזה נעשה ביום ובלילה.
יוסי אדלשטיין: כל מידע שיש לו ולי, מועבר ויש חילופי מידעים וטיפול ממוסד בקטע הזה.
יוסי אדלשטיין: אני אומר לך שהדבר הבסיסי שהצלחנו לעשות בתקופה האחרונה ובשנה-שנתיים האחרונות הוא המודעות שהנחלנו לעובדים שלנו ולכל הגופים שעוסקים בנושא כדי שיהיו ערניים.
יוסי אדלשטיין: אני חושב שהתוצאות נראות בשטח.
יוסי אדלשטיין: כל האמירות שנאמרו על ידי יושבת-הראש גם בדיון הזה וגם בדיון הקודם על כך שאין שיתוף פעולה ומאז בוטלה משטרת ההגירה אין מידעים, אני אומר לך בוודאות שזה לא נכון.
אורית זוארץ: אין ראיות.
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע על איזה ראיות את מדברת ואיזה ראיות היו לפני כן.
יוסי אדלשטיין: אני מדבר על כל מידע וכל מפגש שלנו עם מישהו שנחשד או בסחר בבני אדם או בזנות.
אורית זוארץ: נעשית בדיקה יזומה עם עובדים זרים כאשר אתם עורכים שימוע האם היה שם חשש לסחר, מה היו תנאי העסקתם של העובדים הזרים, מה היו תנאי עבודתם?
יוסי אדלשטיין: זה מועבר גם למשרד התעשייה, ליחידת הסמך שעוסקת באכיפה.
אורית זוארץ: מינהלית, אבל אין שם אכיפה פלילית.
יוסי אדלשטיין: זה לא חשוב, גם המינהלית.
אורית זוארץ: לפעמים האכיפה המינהלית הופכת להיות מחסה לעבירות פליליות.
יוסי אדלשטיין: לפעמים במידע שאנחנו מקבלים ומה שנחשף, זה לא מספיק על מנת שילכו להליך פלילי ולכן אנחנו מובלים את זה להליך המינהלי כדי שלפחות יהיה משהו, שתהיה אכיפה.
יוסי אדלשטיין: אם אין מספיק ראיות פליליות, שזה ילך למינהלי.
יוסי אדלשטיין: אנחנו לא מוותרים בקטע הזה.
אורית זוארץ: אתם בודקים את הראיות הפליליות?
אורית זוארץ: איך אתם בודקים את הראיות הפליליות?
יוסי אדלשטיין: אנחנו מעבירים את המידע.
יוסי אדלשטיין: יש שיתוף פעולה שלנו עם המשטרה ועם יחידת סהר.
יוסי אדלשטיין: אם אנחנו רואים שאין שם מספיק, זה עובר למינהלי.
יוסי אדלשטיין: זאת אומרת, יש כאן שיתוף פעולה של כל הגורמים והמודעות קיימת.
אורית זוארץ: שיקול הדעת האם להעביר את זה להליך המינהלי או הפלילי הוא שיקול דעת שלכם או שאתם מעבירים את זה אוטומטית לפלילי?
יוסי אדלשטיין: ברגע שעובד שלי מתחקר נתין זר והוא מוצא שיש איזשהו חשד למשהו, זה עובר למשטרה.
אורית זוארץ: באופן אוטומטי.
יוסי אדלשטיין: אני לא יודע להבחין ברמת השטח אם זה פלילי או מינהלי.
יוסי אדלשטיין: לכן המידע הזה מועבר.
אורית זוארץ: זאת אומרת, באופן אוטומטי זה עובר להליך הפלילי.
יוסי אדלשטיין: יהודה בן-עזרא התקשר אלי בלילה בשבוע שעבר ואמר לי שהוא בהום סנטר וזה המקרה.
יוסי אדלשטיין: אמרתי לו שיביא את הפרטים ולמחרת בבוקר כתבתי מכתב והגשתי תלונה.
יוסי אדלשטיין: אני הגשתי תלונה למשטרה לגבי מפעל נייר חדרה.
יוסי אדלשטיין: יכול להיות שמחר דורית תערוך חקירה ותמצא שאין שום דבר.
יוסי אדלשטיין: לכן אני אומר, ברגע שיש מידע, הוא מועבר לטיפול.
יוסי אדלשטיין: מה יוצא ממנו, את זה אני לא יודע.
יוסי אדלשטיין: כאמור, כל דבר שמתגלה בשטח על ידי העובדים שלנו, מועבר לגורמי האכיפה.
רענן כספי: יש גם את בית הדין למשמורת והיו לי כמה מקרים בחודש האחרון שהעברתי למקלט.
אורית זוארץ: צריכות להיות גם עדויות משם.
יהודה בן-עזרא: צריך גם לזכור שיחידת עוז מונה 200 תקנים ו-200 תקנים של מודיעין וחקירות נשארו במשטרה ולא עברו אלינו.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על עבודת השטח, על איסוף המידע והנתונים והעברתו.
אורית זוארץ: זה קצת מסרבל את העבודה.
יוסי אדלשטיין: לא, זה לא מסרבל.
יוסי אדלשטיין: עבודת השטח ממשיכה להתבצע גם על ידי העובדים של יחידת עוז וגם על ידי העובדים של אגף הזרים.
יוסי אדלשטיין: כל מידע לפיו עולה חשד לעבירה כזאת או אחרת, מועבר לטיפול סהר או רענן.
אורית זוארץ: אחר כך זה עובר לבחינה מינהלית או שזה נעשה במקביל?
יוסי אדלשטיין: אחרי כן, אם לא נמצא משהו פלילי, מנסים להעביר את זה לפן המינהלי.
אורית זוארץ: אני הבנתי באיזשהו שלב שזה כמו מרוץ הסמכויות.
אורית זוארץ: אם מוגשת תלונה בנושא המינהלי, לא נפתח הליך חקירה פלילי.
יהודה בן-עזרא: אנחנו מעדיפים שיהיה הליך פלילי ולא הליך מינהלי.
אורית זוארץ: גם אנחנו, כדי שזה לא ישמש כסות לעבירות.
יהודה בן-עזרא: החומרה של הפלילי היא הרבה יותר גדולה מחומרת המינהלי.
אורית זוארץ: לכן אנחנו הולכים לחומרה במקרים האלה.
אורית זוארץ: אני אשמח לשמוע את נציגת משרד הפנים ולאחר מכן את התייחסות משרד התעשייה.
יוסי אדלשטיין: נציגת משרד התעשייה, גם היא במשרד הפנים.
יוסי אדלשטיין: כולנו משרד הפנים.
אורית זוארץ: את בדיוק על התפר במעברים בין משרד התעשייה למשרד הפנים.
שושנה קראוס: יש שיתוף פעולה מאוד הדוק.
אורלי דהן-שמואל: יש נקודה מאוד קצרה שאני כן רוצה להגיש.
אורלי דהן-שמואל: בנוסף לערוץ האכיפה במשרד הפנים, יש גם את הערוץ של ההגנה שאנחנו מתייחסים אליו.
אורלי דהן-שמואל: אני כן רוצה להדגיש שהראיות המינהליות מספקות מבחינת משרד הפנים.
אורלי דהן-שמואל: כאשר אנחנו בוחנים את הערוץ של ההגנה ומתן אשרות לקורבנות סחר, תיק לאו דווקא צריך להתמצות בכתב אישום ובעבירת סחר מבחינת הראיות הפליליות, שזה מה שהמשטרה מטפלת בו.
אורלי דהן-שמואל: אנחנו מסתפקים – ומיכל יוספוב היא ממונה על ביקורת גבולות והיא ממונה על התחום הזה – בראיות מינהליות כאשר אנחנו בוחנים את מתן ההגנה ושנת השיקום שניתנת לקורבנות סחר.
אורלי דהן-שמואל: זה כן חשוב להדגיש כי גם אם אנחנו לא מגיעים לתיק פלילי, בכל זאת במישור ההגנה אנחנו מטפלים בדברים.
אורלי דהן-שמואל: אנחנו כמובן נעזרים בחומר שהמשטרה מספקת לנו.
מיכל יוספוף: אנחנו העברנו הנחיה לכל הלשכות שלנו בארץ לגבי מקרים של בקשות שאזרחים ישראלים מגישים בגין הליך מדורג של נישואין.
מיכל יוספוף: אם הם מזהים תוך כדי תשאול הזרה, כאילו הביאו אותה למטרות סרסרות בארץ, אנחנו מטפלים בזה, אנחנו בודקים את זה אל מול המודיעין של המשטרה, אם יש לנו איזשהו מידע על אותו ישראלי, ויש מקרים שאנחנו אפילו דוחים את הבקשות של ישראלים שמבקשים להביא לכאן נשים בעקבות נישואין.
אורית זוארץ: אני מבקשת את ההתייחסות של שושנה שטראוס שעברה ממשרד התעשייה למשרד הפנים.
שושנה קראוס: הדברים באמת נמצאים בתקופת מעבר.
שושנה קראוס: רציתי לתקן ולומר שיש אכיפה פלילית בתחום העובדים הזרים והיא נעשית על ידי מפקחים שהם מפקחי משרד התעשייה וזאת המעטפת הרגולטורית כאשר לפעמים מתוך הבדיקה הזאת מגלים את העבירות של סחר בבני אדם, אבל המעטפת שלנו היא לבדוק את המגורים של העובדים, את הביטוח הרפואי שלהם, את העסקתם כדין או שלא כדין, את שכר המינימום והניכויים מהשכר.
שושנה קראוס: זאת המסגרת הרגולטורית הפלילית שלנו.
שושנה קראוס: במקביל, כמו שאורלי אמרה, חקירת עומק של מקרים חמורים מועברת למשטרה אבל במקביל במקרים שצריך לפעול בדחיפות – למשל, המשטרה חוקרת לעומק אבל חייבים להוציא את העובדים מהמסגרת בה הם נמצאים או לגרום למעסיק כבר לעשות איזו פעולה - אנחנו יכולים בלי לחשוף ראיות גם לעשות פעילות מינהלית, להגביל רשיון או לשלול אותו.
שושנה קראוס: מי שבאמת עוסקת בזה הרבה מאוד מול חברות כוח האדם זאת רבקה מקובר שיושבת כאן מטעם משרד התעשייה והיא תוכל להתייחס ולהרחיב בנושא.
אורית זוארץ: נבקש מרבקה מקובר להתייחס.
רבקה מקובר: אני לא כל כך עסקתי בנושא עליו אתם מדברים, של סחר בזנות, אבל שמעתי לפני שנתיים את הנשיא סטיב אדלר, נשיא בית הדין הארצי לעבודה, שהתייחס לחברות כוח אדם כסרסורים והוא עשה זאת בהרצאה אקדמית.
רבקה מקובר: אני כן חושבת, במהלך השנים שאני עוסקת בנושא הזה, שחברות כוח אדם, יש בהן כאלה שהן פרופר עוסקות בסרסורים.
רבקה מקובר: אולי מבחינה משפטית אני לא מדייקת אבל הן מביאות לארץ עובדים, יש עובדים שלא מרשים להם לצאת מהבית או יש מקרים בהם מדובר בהטרדה מינית כאשר לפחות במקרה אחד הייתה משפחה שבסוף כן נשלל ממנה ההיתר אבל נדמה לי ששבעה עובדים הובאו לאותה משפחה.
רבקה מקובר: זה לא רק בתנאים האלה.
רבקה מקובר: עצם העובדה שאתה מביא לארץ מישהו, ואנחנו יודעים כמה זה עולה, ואתה לא דואג לו לעבודה, גם זה באיזשהו מקום סרסרות כי אותו אדם מאותו רגע חייב המון כסף ואין לו לפחות את הביטחון שאותה משפחה תעסיק אותו והוא יוכל באמצעות ההעסקה הזאת להחזיר את אותה הלוואה שהוא לקח.
רבקה מקובר: המלחמה הייתה באותם מחוללים, באותם סרסורים, ובקטע הזה כן נעשתה עבודה מצוינת ותמיד אני אומרת שהיא נעשתה בשיתוף פעולה מלא עם משרד הפנים ועם המשטרה והצלחנו למגר את התופעה.
רבקה מקובר: אני יכולה לומר שאין לי ספק שהיום, כאשר יש לנו כ-120 חברות במקום 350, אני גם רואה שמספר התלונות מקו לעובד פחת בהרבה כי אין ספק שהיום פוחדים כי יודעים שהמחיר של אותו אקט מינהלי שאולי הוא לא פלילי, אבל הוא מיידי, הוא כואב והוא מנתק אותך מאותו מקור כסף שהיית רגיל אליו.
רבקה מקובר: היום הדברים נעשים אחרת.