GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדה פליאל טרוסמן: יש אישה שמקבלת בקצרין שעובדת סוציאלית באה ובכנס הציגה את העבודה עם האישה הזאת ועם ילדיה.
עדה פליאל טרוסמן: אנחנו נותנים את המענים האפשריים אבל יש את המגבלות של התושבות.
אורית זוארץ: אני רוצה שתתייחסו לקרבנות סחר נפגעות סמים.
אורית זוארץ: ממה שידוע מרבית קרבנות הסחר זה נשים שעוסקות בזנות והן תחת השפעת סמים ומכורות לאלכוהול.
אורית זוארץ: זה מהנתונים שעלו בדוח שאסף ד"ר גלעד.
אורית זוארץ: עולה שאותן קרבנות לא יכולות לקבל מענה במסגרת המקלט עד שהן לא עוברות תהליך של גמילה.
אורית זוארץ: ומצד שני הן לא יכולות לעבור תהליך של גמילה כי התושבות שלהן עדיין לא מוסדרת.
מנחם וגשל: התשובה היא פשוטה מאוד.
מנחם וגשל: כל תהליך גמילה מורכב משני חלקים.
מנחם וגשל: הגמילה הפיזית של השלב הראשון שהיא גמילה קצרה, והגמילה הנפשית שהיא גמילה ארוכה מאוד.
מנחם וגשל: המקלט מקבל נשים לאחר הגמילה הפיזית אבל בלי הגמילה הפיזית, אישה שנמצאת בקריז שהיא בסמים המקלט אין לו את הכלים להתמודד עם העניין.
אורית זוארץ: במקרה הזה מדובר בנשים שנופלות בין הכיסאות כי במשרד הבריאות ממה שעולה בדוח לא נותנים להן מענה כי הן לא אזרחיות ולא תושבות והאזרחות שלהן לא מוסדרת.
אורית זוארץ: זה אחד הנושאים שצריך לבדוק.
מיכאל דור: ד"ר דור מיכאל, ראש אגף רפואה במשרד הבריאות.
מיכאל דור: יש לי על השולחן עשרות מקרים.
מיכאל דור: ברגע שאין להן זכאות לביטוח, במסגרת המקלט יש לנו את התקציב הזעום והן מקבלות את כל הטיפול כולל ביטוח רפואי להן ולילדים שלהן.
מיכאל דור: כשהן בחוץ אין להן זכאות לטיפול רפואי.
מיכאל דור: ואני מוכרח להרחיב את היריעה כי יש אנשים נוספים חסרי ביטוח רפואי בכמויות ענקיות.
אורית זוארץ: אני רוצה שנמקד את הדיון בקרבנות סחר.
מיכאל דור: המקלט הוא פתרון.
מיכאל דור: גם לא מושלם כי הן לפעמים מגיעות עם מחלות שדורשות טיפול של רבבות שקלים בחודש.
מיכאל דור: וזה תקציבים שאין לנו אותם.
מיכאל דור: נוסף לזה מה שמנחם אמר מקודם, הבעיה זה ההמשך.
מיכאל דור: הן קיבלו את הטיפול.
מיכאל דור: הן צריכות להמשיך אותו.
מיכאל דור: הן לא יכולות להישאר לנצח במקלט.
מיכאל דור: לזה אין פתרון.
אורית זוארץ: גם לא למכורות שעדיין לא עברו את השלב הפיזי.
יצחק הרצוג: אתה יכול להעריך כמה מקרים כאלה יש בשנה?
יצחק הרצוג: כמה מקרים כאלה נופלים בין הכיסאות?
ריטה חייקין: ארגון אישה לאישה.
ריטה חייקין: פרויקט לטיפול בזנות וסחר בנשים.
ריטה חייקין: במסגרת הארגון טיפלנו ב-4 מקרים השנה.
ריטה חייקין: וזה רק ארגון שלנו.
ריטה חייקין: זאת אומרת שגם כסיוע יש להם בטיפול שני מקרים.
ריטה חייקין: פחות או יותר זה מגיע לעשרה.
יצחק הרצוג: אתן מלוות את הבנות האלה שנופלות בין הכיסאות?
ריטה חייקין: אני רק מדברת על סמים.
ריטה חייקין: אני לא מתייחסת למספרים אחרים שקיימים.
ריטה חייקין: לגבי נשים שנמצאות גם בסמים וגם בזנות, מי שיכול לתת את המספרים המדויקים זה הרשות למלחמה בסמים כי אליהם מגיעים כל המקרים והם אלה שכל הזמן עומדים מול השאלות איפה להוציא את התקציב לטיפול באותן נשים ללא אזרחות.
יצחק הרצוג: יש פה איזו נקודה שנפלה בין הכיסאות.
יצחק הרצוג: אני מציע מנחם שתקיימו דיון יחד עם הרשות למלחמה בסמים, עם העמותה ועם משרד הבריאות.
יצחק הרצוג: אם זו כמות כל כך קטנה היה נכון לתת טיפול שדברים כאלה לא יפלו בין הכיסאות.
מנחם וגשל: זה קצה הקרחון.
יצחק הרצוג: אני לא יכול לחיות בהנחה שדברים הם קצה קרחון.
יצחק הרצוג: אם יש מקרים מובהקים שבא אליך ארגון אומר לך יש לי פה, אז שהוא ייתן חלק מה-matching.
יצחק הרצוג: במילא הוא כבר מסייע.
יצחק הרצוג: אבל יכול להיות שפה צריך טיפה יותר לסייע ברמה בין משרדית.
יצחק הרצוג: אולי דרך הרשות למלחמה בסמים.
יצחק הרצוג: אני מציע שתבדקו את זה לפחות.
אורית זוארץ: ואנחנו נעשה מעקב ונבדוק בעוד כמה שבועות היכן הדברים עומדים.
יצחק הרצוג: צריך לציין ד"ר דור שבגדול הגמילה הפיזית היא באחריות משרד הבריאות.
יצחק הרצוג: פה עם קצת שיקול דעת צריך למצוא את הנוהל המגשר.
אורית זוארץ: הצטרפה אלינו חברת הכנסת מרינה סולודקין.
אורית זוארץ: אני אתן לחבר הכנסת שלמה לומר את דברו.
שלמה מולה: אני רק רציתי לשאול את ד"ר דור.
שלמה מולה: אתה מדבר על מחסור תקציבי.
שלמה מולה: מה זה אומר לנו?
שלמה מולה: אתה יכול להעריך מה סדר גודל התקציב החסר שצריך כדי לקבל טיפול סביר?
ד"ר מיכאל דור: אני אתן לך דוגמה.
ד"ר מיכאל דור: כל התקציב השנתי של משרד הבריאות לטיפול בקרבנות סחר הוא בסביבות 300 אלף שקל לשנה.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים גם על גברים וגם על נשים?
ד"ר מיכאל דור: בגלל הירידה בנשים אז הצלחנו לכסות את הגברים בתוך אותו תקציב.
אורית זוארץ: זאת אומרת שהתקציב לא הוגדל בשנים האחרונות למרות שמספר הקרבנות הגברים שאותרו עלה.
ד"ר מיכאל דור: רובם היו בריאים ולא נזקקו לטיפול.
ד"ר מיכאל דור: כן, אנחנו הסתדרנו עם התקציב הזה.
אורית זוארץ: התקציב שהוקצב לקרבנות הסחר בנשים נותר בעינו ולא הוגדל למרות שיש קרבנות סחר למרות שיש קרבנות סחר גברים.
ד"ר מיכאל דור: אני רוצה לדייק.
ד"ר מיכאל דור: הגברים לא היו בעיה כספית.
ד"ר מיכאל דור: אני הכללתי אותם והסתדרנו עם זה.
ד"ר מיכאל דור: איפה הבעיה?
ד"ר מיכאל דור: מקרה בודד של אישה שזקוקה לטיפול מאוד מאוד מיוחד של עשרת אלפים שקל לחודש תרופה.
ד"ר מיכאל דור: זה צורך ממני משהו שהוא כמעט מחצית.
ד"ר מיכאל דור: עוד 150-200 אלף שקל לאישה בודדת.
ד"ר מיכאל דור: זה תקציב שאני לא מצליח למצוא משום מקום ואנחנו נאבקים על זה כבר חודשים.
יצחק הרצוג: אז היום "אישה לאישה" מטפלים בזה?
ד"ר מיכאל דור: היום היא לא מקבלת טיפול.
ד"ר מיכאל דור: אני ממש חושש.
ד"ר מיכאל דור: זה לא משהו שמסכן חיים בטווח המיידי כי שם כן היינו מצליחים איכשהו אבל אין לי שום מקורות מימון לדבר כזה.
אורית זוארץ: היא קורבן סחר בעבירה שנעברה בישראל ויש כאן אחריות של המדינה על האישה הזאת.
אורית זוארץ: לכן אני אומרת, הנתונים הועברו אלינו.
אורית זוארץ: תיכף ידברו נציגי הארגונים.
שלמה מולה: אתה מתאר לי מקרה אחד.
שלמה מולה: למעשה המקרה הזה אתה מטפל בו חצי שנה באופן אינטנסיבי.
שלמה מולה: זאת אומרת מחצית מהתקציב שעומד לרשותך לא קיים.
שלמה מולה: השאלה אם יש עוד אחד, עוד שניים, עוד שלושה.
שלמה מולה: מה שאתה אומר, אין לי כסף לטפל.
ד"ר מיכאל דור: יש.
אורית זוארץ: האם ביטוח בריאות מכסה את הטיפולים האלה?
אורית זוארץ: אם היינו מאפשרים לאותם קרבנות להיות מכוסות על ידי ביטוח בריאות הן היו מקבלות את המענה במסגרת הסל?
מיכאל דור: זה טיפול שהוא בסל הבריאות שהן מקבלות, בהצעת חוק בטיוטה שהכנו עם רחל גרשוני בפרוש יש הצעה להחיל עליהן את הדברים האלה.
מיכאל דור: יש פה בעיה שבשיטה של קניית ביטוח מחברות ביטוח רגילות אף חברה לא תסכים לבטח אישה שמראש יודעים שיש לה בעיה כזאת.
מיכאל דור: אז במסגרת ביטוח ממלכתי או כל דרך חקיקתית.
אורית זוארץ: איפה זה עומד היום?
מיכאל דור: יש הצעת חוק.
מיכאל דור: אולי מנחם יוכל להגיד קצת יותר.
יצחק הרצוג: זה עניין של משרד המשפטים.
מירב שמואל: ככל הידוע לי צריך להחליט מי הגורם שמקבל את ההחלטה כי יש כבר המלצות של הצוות הבין משרדי הזה שמקובלות גם עלינו אבל הן פשוט לא עברו את האישור הסופי.
מירב שמואל: לפני שזה מגיע לועדת המנכ"לים זה צריך לעבור דרך הרשות למאבק בסמים.
שלמה מולה: הצעת החוק תהיה הצעת חוק ממשלתית אני מבין.
מירב שמואל: זה לא הצעת חוק.
מירב שמואל: זה יוזמה של צוות בין משרדי שעוברות לאישור לוועדת מנכ"לים.
מירב שמואל: יש לפעמים המלצות של צוותים כאלה שגם מקבלות אישור של החלטת ממשלה ולפעמים זו החלטה של ועדת מנכ"לים.
אורית זוארץ: למיטב ידיעתי העבודה של הצוות היא לקראת סוף.
אורית זוארץ: צריך לברר מתי אנחנו נוכל לקבל את ההמלצות ומתי יהיה אפשר להתחיל ליישם את זה?
מירב שמואל: לנו עוד אין מידע על העיתוי.
אורית זוארץ: אבל זה משהו שמתרכז אצלכם במשרד.
מירב שמואל: כן.
מירב שמואל: אבל אנחנו לא מקבלים את ההחלטה הסופית.
מירב שמואל: אנחנו עשינו את התיאום של עבודת הצוות.
מירב שמואל: עכשיו צריך לגבש את המסקנות.
מירב שמואל: מי שמחליט זו ועדת המנכ"לים.
מירב שמואל: זה עניין של תקציב גם.
מירב שמואל: אבל שוב זו לא החלטה של משרד המשפטים.
יצחק הרצוג: אני מציע בכל זאת שרחל גרשוני תזמן את כולם להכרעות, ומה שיישאר פתוח שיביאו לידיעת השרים.
יצחק הרצוג: יש שלושה שרים הנוגעים בדבר.
יצחק הרצוג: אנחנו נדון ונחליט.
יצחק הרצוג: נבין מה המשמעות, אם אי אפשר להגיע להסכמה בתוך הצוות.
אורית זוארץ: ואז יהיה אפשר באמת לתת מענה ואנחנו נעשה גם follow up על הנושא הזה כדי לפתור את הבעיות.
אורית זוארץ: הצטרף אלינו חבר הכנסת דניאל בן סימון.
אורית זוארץ: אנחנו נאפשר לגברת אסתר דומיניסיני מנכ"לית המוסד לביטוח לאומי.
אסתר דומיניסיני: אין ספק שמדובר בבעיה אנושית וחברתית קשה והיות והיא רב סיבתית הרי שטיפול רב גורמי מתבקש.
אסתר דומיניסיני: המוסד לביטוח לאומי רואה את עצמו כשותף לעניין הזה בכלים העומדים לרשותו.
אסתר דומיניסיני: עכשיו אני אתייחס לשתי הבעיות שעלו בדוח ולהצעות הפתרון שלהן.
אסתר דומיניסיני: הנושא של קצבת הבטחת הכנסה כפי שאתם יודעים משמעותו קצבת קיום, וקצבת הקיום ניתן לאדם שנבחנות ההכנסות שלו.
אסתר דומיניסיני: אכן היתה בדיקה בעבר גם של ההכנסות של נשים שעסקו בזנות.
אסתר דומיניסיני: ברגע שנבדק ונראה שיש להן הכנסות אז במסגרת מבחן ההכנסות לחלקן אכן נשללה הזכאות לקצבת הקיום שהיא הבטחת הכנסה.
אסתר דומיניסיני: אחרי שהיתה הפניה של עורכת דין גרשוני ויושבת פה סמנכ"ל גמלאות שלנו גברת שרייבמן, הנושא הזה נשקל אצלנו במשרד פעם נוספת ואנחנו סבורים שבהחלט אין מקום במקרים האלה של עיסוק בזנות לשלול מהנשים האלה את קצבת הבטחת הכנסה.
אסתר דומיניסיני: כמובן אין הדברים אמורים לגבי נשים שיש להן רמות הכנסה מאוד גבוהות אבל לא על האוכלוסייה הזאת אנחנו מדברים.
אסתר דומיניסיני: ועל כן תכונן מסגרת מיוחדת במסגרת המשרד הראשי שכול המקרים האלה יובאו לעיונה ובשיתוף של העמותות שפועלות בתחום הזה תתקבלנה החלטות שהמדיניות שלנו מקלה ואנחנו בהחלט לא נתחשב בהכנסות מעבודה בזנות כהכנסות שבגינן יש לשלול.
אסתר דומיניסיני: נהפוך הוא.
אסתר דומיניסיני: זו ההכנסה היחידה שהיא לא תלויה בעבודה בזנות ולא תלויה בסרסור ובגורמים אחרים וזה בעצם יהיה בסיס לשיקומה של האישה הזאת שיהיה לה מקור הכנסה עצמאי שאיננו תלוי בעבודה.
אסתר דומיניסיני: אגב יש פה הערה שזו עבודה.
אסתר דומיניסיני: אנחנו לא מתייחסים לזה כאל עבודה אלא כמו שאמרתי זה מבחן הכנסות וכל הכנסה נכללת.
אסתר דומיניסיני: במקרה הזה אנחנו לא נתייחס להכנסות האלה.
יצחק הרצוג: בעצם מה שאומרת המנכ"לית שהרושם שמצטייר מהדוח של ד"ר נתן הוא מוטעה.
יצחק הרצוג: אין פה סנקציה בגלל שזו זנות.
יצחק הרצוג: הסנקציה היא כי יש מבחן הכנסה ואם מישהו משתכר מעל מבחן ההכנסה הוא לא זכאי להבטחת הכנסה.
אסתר דומיניסיני: אגב היו מקרים בודדים ביותר, ואותם מקרים שנבחנו, אותן חובות שהוזכרו פה ששללו מהן בדיעבד ויצרו חוב הכספים האלה הוחזרו לנשים האלה וכמו שאמרתי הראייה היא בהחלט ראיה הומנית בעניין הזה והביטוח הלאומי יממן להן את קצבאות הבטחת ההכנסה.
אסתר דומיניסיני: לשאלה השנייה שעלתה פה במסגרת הדוח שזה הנושא של מזונות לילדים שנולדו לאותן נשים.
אסתר דומיניסיני: אז נכון שמבחינת החוק הזכויות בכלל במדינת ישראל לגבי הנושא של ביטוח לאומי קשורות לנושא תושבות.
אסתר דומיניסיני: היות והנשים האלה אינן תושבות הרי שבעבר הן לא קיבלו זכויות כתושבות.
אסתר דומיניסיני: לאחרונה היה פסק דין חדש בבית הדין לעבודה במקרה של גיה שבית הדין קבע שהמזונות הם לילד ולא לאישה.
אסתר דומיניסיני: צריכה להיות עוד החלטה משפטית נוספת האם האישה הזאת במקרה שהיא עובדת האם לזקוף את ההכנסות שלה במסגרת מבחן ההכנסות.
אסתר דומיניסיני: כמו שאמרתי אנחנו בוחנים את שני המקרים האלה.
אסתר דומיניסיני: אנחנו הערכנו.
אסתר דומיניסיני: הגישה תהיה גישה ליברלית הומנית והמוסד לביטוח לאומי יהיה שותף למאמץ של מדינת ישראל לשקם את הנשים האלה.
אורית זוארץ: אני אשמח לשמוע את ההתייחסות שלכם בעיקר לגבי נשים שנמצאות עדיין בתקופה של מעבר שהמעמד שלהן עוד לא הוסדר.
אורית זוארץ: איך אפשר לפשט את זה ולהקל עליהן לקבל את השירותים שנמצאים בקהילה.
מירב שמואל: מבחינת השיקום של קורבן הסחר המטרה היא לעזור לה ולהבטיח לה חזרה בטוחה לארצה.
מירב שמואל: המטרה היא שהיא לא תקבל כאן אשרת שהיה כתושבת קבע כי אנחנו עוד לא הגענו לנקודה הזאת.
מירב שמואל: אנחנו לא מתנים את המשך שהייתה של האישה במקלט.
מירב שמואל: אם היא רוצה לשהות אנחנו מבחינתנו נעודד את זה, אנחנו רוצים שהיא תישאר במקלט כי אנחנו חושבים שהמקלט זו המסגרת הכי טובה שיכולה לקבל במסגרת שנת שיקום.
מירב שמואל: החליטה האישה שהיא רוצה לעזוב את המקלט ולצאת ממנו ולחיות את חיי הקהילה היא מראה לנו שיש לה אכן את כוחות הנפש לעשות את זה.
מירב שמואל: אנחנו מאשרים לנו ואנחנו מאפשרים לה לצאת ממסגרת המקלט.
מירב שמואל: המעמד שהיא מקבלת אז זה מעמד של ב1 שהיא יכולה למעשה לעבוד בכל עבודה שהיא רוצה.
מירב שמואל: אנחנו גם לא מתנים את זה.
מנחם וגשל: זה מעמד של עבודה, זה לא מעמד של תושבות.
אורית זוארץ: בעצם המעמד הזה לא מקנה שום זכויות מעבר לעובדה שהיא יכולה לעבוד באותה שנה.
אורית זוארץ: ובקהילה אין לה שום שירותים שהיא יכולה לקבל באופן מסודר.
מנחם וגשל: אלא אם כן היא מקרה הומניטארי.
אורית זוארץ: קורבן סחר זה מקרה הומניטארי.
מנחם וגשל: יש בתוך המקרים האלה מקרים חריגים.
אורית זוארץ: אני יודעת שהוכרו כמקרים הומניטאריים וזו בדיוק השאיפה שלנו בסופו של תהליך יחד עם משרד הפנים לאפשר לאותן קרבנות מעמד.
מנחם וגשל: המעמד של ב1 הוא לא המעמד שמאפשר לתת להן את כל השירותים הרפואיים, ביטוח בריאות וכל היתר.
מנחם וגשל: זה צריך לתת להן או לא לתת להן, זו החלטה שלכם, מעמד מיוחד שמבטיח מה הוא המעמד.
מנחם וגשל: ברגע שיהיה להן מעמד אנחנו נוכל לטפל.
מירב שמואל: לגבי מעמד ב1.
מירב שמואל: לא רק קרבנות סחר מקבלות במדינה הזאת מעמד ב1.
מירב שמואל: יש אוכלוסיות נוספות שמקבלות את המעמד הזה.
מירב שמואל: אז אפשר להגדיר את האוכלוסייה הזאת כאוכלוסייה עם צרכים מיוחדים ואתם יכולים תחת ב1 לתת לה את השירותים.
אורית זוארץ: אנחנו בהחלט מדברים על המעמד המיוחד בתקופת הביניים שיאפשר להן לקבל את כל השירותים.
אורית זוארץ: יש כאן פרדוקס.
אורית זוארץ: מצד אחד יש כאן שירותים שהן יכולות לקבל ומצד שני הן לא מקבלות אותם.
אורית זוארץ: אפשר לפשט את זה?
קריאה: מעמד הומניטארי בישראל זה מעמד של ב1.
קריאה: המעמד הבא זה כבר א5, זו תעודת זהות, זה תושב ארעי.
שלמה מולה: תושב ארעי, אתם יכולים לבדוק כל 7 שנים, כל מתי שאתם רוצים אתם יכולים ליטול את התושבות הארעית של הבן אדם.
שלמה מולה: אז מה הבעיה לתת תושב ארעי?
שלמה מולה: הרי מדובר באנשים שהיו קורבן סחר.
אורלי דהן: אני מהלשכה המשפטית ברשות ההגירה.
אורלי דהן: יש שני נהלים.
אורלי דהן: יש נשים שנמצאות בחקירה ויש נשים שפונות לאחר עדות.
אורלי דהן: דרך אגב לא בכל מדינות העולם בנושא הגירה קיים תנאי של שיתוף פעולה עם המשטרה ועם החקירה על מנת לקבל מעמד.
אורלי דהן: ישראל באמת רואה לשבח שהמעמד ההומניטארי שניתן לאישה לא תלוי בשיתוף פעולה עם המשטרה ובחקירה.
אורלי דהן: הנשים שמקבלות את המעמד ההומניטארי הזה לשנת שיקום, יש אופציה לבקש שנת שיקום נוספת, הם מקבלות כרגע את המעמד ההומניטארי של ב1 כללי שהן לא מוגבלות לעבודה בענף מסוים.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על שנת שיקום.
אורית זוארץ: המילה שיקום טומנת בחובה גם טיפול בקהילה.
אורית זוארץ: מה שעולה מהמעמד שניתן להן כרגע במשרד הפנים זה שכל השירות הזה בעצם חסום בפניהם.
אורית זוארץ: הן לא יכולות לקבל שירותי בריאות, אין להם ביטוח בריאות.
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על שנת שיקום של קורבנות סחר.
אורית זוארץ: אזרחי מדינת ישראל, חלקם לא יכולים לקנות את הביטוח הזה.
אורית זוארץ: אז בואו נתייחס לקורבנות הסחר כקורבנות של עבירה שנעברה כאן וניקח גם אחריות עליהן.
אורלי דהן: בשביל זה יש את הוועדה בראשות רחל גרשוני.
אורלי דהן: הועדה הזאת שחברים בה כל משרדי הממשלה כולל משרד הפנים תחליט איזה שירותים יקבלו הקורבנות האלה.
אורית זוארץ: כמה שנים הדיון הזה כבר מתנהל?
מנחם וגשל: הוא מתנהל משנת 2006.
מנחם וגשל: בשנת 2004 היה ברור שהן מוחזרות.
מנחם וגשל: מרגע ששרי הפנים נתנו את האפשרות לנשים לקבל שנת שיקום אז המצב השתנה.
שלמה מולה: כמה זמן יושבת הועדה הזאת על המדוכה?
שלמה מולה: אפשר לקבל תשובה.
אורית זוארץ: מדובר על 3 שנים.
מירב שמואל: יש ועדת מנכ"לים שיושבת 3 שנים.
מירב שמואל: בועדת המנכ"לים הוחלט על תתי ועדות שאחת מהן זו ועדה בנושא הבריאות.
מירב שמואל: הצורך עלה רק בשנה האחרונה ובשביל זה התכנסנו לנושא הזה כדי לפתור את הבעיה הזאת.
אורית זוארץ: זאת אומרת שקודם לכן לא היו קורבנות סחר נפגעות סמים שטופלו?
מירב שמואל: במסגרת הזאת עלה הצורך כדי שהוועדה הזאת תתכנס.
מרינה סולודקין: אני 8 שנים בוועדה הזו.
מרינה סולודקין: עכשיו שמשרד הפנים נותן סטטוס ב1 זה מאוד טוב.
מרינה סולודקין: אני לא מסכימה עם משרד הפנים בהרבה דברים אבל שנת שיקום זה ראוי לציון ובשנת שיקום הוועדה של רחל גרשוני שאנחנו מאוד מכבדים חייבת לתת סטטוס לשנה הזו לקורבן סחר כמקרה הומניטארי שזקוק לשירותים הרפואיים.
מרינה סולודקין: ולא להגזים.
מרינה סולודקין: אנחנו לא חייבים לתת סטטוס של תושב ארעי ואחר כך תושב קבע.
מרינה סולודקין: בתהליך השיקומי החובות של מדינת ישראל מסתיימים.
מרינה סולודקין: אנחנו יודעים מאין באות קורבנות הסחר.
מרינה סולודקין: אתה עובר מעיר לעיר שם ואף אחד לא מכיר אותך כי אתה אחד בין מיליוני אנשים.
מרינה סולודקין: רק צריך להיות הסכם עם מדינות המוצא שיתנו להן חופש תנועה ולעבור לעיר אחרת אם הן חפצות בכך.
שלמה מולה: אני קודם כל רוצה לשבח את שר הרווחה, את הצוות שלו וכל מי שפועל לטיפול בבעיה הזאת בצורה הומניטארית.
שלמה מולה: יחד עם זאת מדינת ישראל לא יכולה להיות מדינה אטומה כשמדובר במקרים האלה.
שלמה מולה: אין כאן אלפים.
שלמה מולה: בסך הכול אנחנו מדברים על כמה עשרות.
שלמה מולה: אני לא יודע מה הפתרון הסופי, לתת להן מעמד קבע או אזרחות או תושבות.
שלמה מולה: בשביל זה יש אנשי מקצוע שמטפלים בעניין.
שלמה מולה: אבל אי אפשר בשנת השיקום לתת להם מעמד עבודה בלבד בלי אפשרות לקבל שירותים נוספים.
שלמה מולה: אני מוטרד יותר מאלה שיש להן ילדים וילדים שנולדו בארץ.
שלמה מולה: האם אנחנו הולכים לגרש את הילדים האלה עם האימהות שלהם?
שלמה מולה: זו שאלה ערכית הומנית.
שלמה מולה: הוועדה הבין משרדית צריכה להמליץ על סוג השירותים שאפשר לקבל.
שלמה מולה: את צריכים לתת לנו תשובה על אותם שירותים שהנשים האלה יוכלו לקבל בזמן סביר.
שלמה מולה: הם צריכות לקבל טיפול רפואי הולם וזה עניין של משרד הבריאות.
אורית זוארץ: אני אבקש מעורכת הדין איריס מעיין מהתמ"ת להתייחס.
איריס מעיין: כאשר אותן נשים מקבלות ממשרד הפנים את המעמד ב1 בשנת השיקום המעמד הזה מקנה להן את האפשרות לשהות בישראל ולעבוד בכל מקום שיחפצו.
איריס מעיין: כשהן עובדות הן מוכרות כעובדות זרות וחל עליהן חוק עובדים זרים.
איריס מעיין: במסגרת חוק עובדים זרים חלה חובה על מי שמעסיק אותן לבטח אותן בביטוח בריאות שמקנה להן מגוון רחב מאוד של שירותים רפואיים כולל שירותים נפשיים והביטוח הזה ברובו חל המעסיק ומותר לנכות משכרן שיעור לא גבוה של כסף.
איריס מעיין: מעמד ב1 ניתן להן וניתן גם למקרים הומניטאריים אחרים לאו דווקא סחר אבל כאלה שעלולים להגיע לסחר כמו למשל מבקשי מקלט שמבקשים שיכירו בהם כפליטים.
איריס מעיין: אותו דבר חל עליהם.
איריס מעיין: כשהן מועסקות במסגרת המעמד שניתן להן על ידי משרד הפנים צריכות להתקיים כלפיהן כל ההוראות של חוק עובדים זרים לרבות ההנחיה לבטח אותן בביטוח בריאות.
איריס מעיין: אם הן לא עובדות אז באותם המקרים שהן לא עובדות אז שומה עלינו לתת על זה את הדעת ולתת פתרון הומניטרי.
איריס מעיין: אני מציעה לנו ללמוד מעיריית תל אביב בעניין הזה.
איריס מעיין: מה הם עושים שם במסגרת הטיפול שלהם דרך עמותת מסילה באותן הנשים שיש להן קשיים עם המעמד שלהן, או חרף העובדה שהן קיבלו מעמד ב1 הן לא מועסקות, איך הן מקבלות את הטיפול שלו הן נזקקות.
נסים זאב: יש חלוקה בין ישראליות לבין עובדות זרות?
אורית זוארץ: אנחנו מדברים על נשים שהמעמד שלהן במשרד הפנים לא מוסדר, שאין להן סטטוס, חסרות מעמד.
אורית זוארץ: אני אאפשר לריטה חייקין להתייחס.
אורית זוארץ: אחד הנושאים שהיא מטפלת בהם זה הנושא של זכויותיהן של הנשים בביטוח הלאומי וכמובן בתהליכי השיקום.
ריטה חייקין: אנחנו במסגרת הטיפול בנשים אלו, בסך הכול יש לנו 25 מקרים שתלויים באוויר, מתוכן כ-14 הם ממש תלויים באוויר מול משרד הפנים, מול הוועדה ההומניטארית וזו לא דווקא הוועדה שמטפלת במעמד ב1 לקורבנות סחר.
ריטה חייקין: לוועדה ההומניטארית אנחנו חייבות להגיש כל נושא הקשור לאימהות זרות עם ילדים ישראלים.
ריטה חייקין: זה תלוי באוויר.
ריטה חייקין: הוועדה לא התכנסה מזה שנה.
ריטה חייקין: זה מוזר כי אנחנו היינו צריכים לקבל את התשובה ב-30 לנובמבר באחד מהמקרים ועדיין לא קיבלנו את התשובה.
ריטה חייקין: לתשובה אנחנו מחכים מחודש מרץ.
ריטה חייקין: לא משנה.
קריאה: הוועדה ישבה ביום ראשון.
ריטה חייקין: יופי.
ריטה חייקין: מצוין.
ריטה חייקין: אז אנחנו נצפה לתשובות.
ריטה חייקין: בכל מקרה אנחנו תלויים באוויר כיוון מצד אחד נשים, אימהות לילדים ישראלים, מצד שני אף אישה זרה חד הורית לא קיבלה קצבת ילדים מאז שהיא ילדה ולא קיבלה לא מענק ילדים ולא מענק לידה.
ריטה חייקין: בטיפולנו למשל יש אישה שאנחנו תמכנו בה אבל מינואר אנחנו מפסיקות לתמוך בה כי אין לנו יותר תקציבים.
ריטה חייקין: האישה היא אם חד הורית לשני ילדים ישראליים בעלי אזרחות ישראלית שבעצם בשוליים של החברה.
ריטה חייקין: אין לה מעמד, אין לה כלום.
ריטה חייקין: ואם מציעים שאותה אישה תיסע הביתה אין לה גם בית.
ריטה חייקין: אין לה לאן לנסוע.
ריטה חייקין: זה מקרה אחד.
ריטה חייקין: זו רק דוגמה.
מרינה סולודקין: ואני מכירה הרבה מקרים שיש להם ילדים גם בחוץ לארץ.
מרינה סולודקין: אני צריכה גם לטפל בזה?
ריטה חייקין: נחזור.
ריטה חייקין: ביטוח לאומי אומר, אנחנו נפתור את הבעיה, תביאו אפוטרופוס לענייני כספים.
יצחק הרצוג: זה התפקיד של העמותה שלכם.
ריטה חייקין: אנחנו אמרנו אבל הביטוח הלאומי בצפת אמר לא.
יצחק הרצוג: אז יש פה מנכ"ל וסמנכ"ל ביטוח לאומי.
ריטה חייקין: את מכירה את המכתבים האלה.
ריטה חייקין: שלחתי לך אותם.
אסתר דומיניסיני: תשלחי לי, אני אתייחס.
ריטה חייקין: זה מעגל סגור.
ריטה חייקין: מצד אחד אומרים שהיא תקבל את המעמד א5 ואז יהיה לנו יותר קל להתייחס למקרה.
ריטה חייקין: מצד שני אם אין לה א5 אין לה כלום.
ריטה חייקין: גם אומרים זה לא קורבן סחר.
ריטה חייקין: היא כבר עברה את שנת השיקום.
ריטה חייקין: זאת אומרת אותן נשים תקועות.
ריטה חייקין: יש לי כאלה 14 מקרים.
ריטה חייקין: וזה לא בהכרח נשים שהן אזרחיות של איזושהי מדינה.
ריטה חייקין: קיימים מקרים כאשר נשים לא אזרחיות.
ריטה חייקין: זאת אומרת אין להן אף אזרחות של אף מדינה.
ריטה חייקין: הן גם לא כל כך מצליחות לקבל את הביטוח לעובדים זרים מכיוון שגם אין להם דרכון ולא יהיה להן לעולם דרכון.
ריטה חייקין: היתה גם כניסה כזאת של נשים.
אורית זוארץ: כמה נשים חסרות מעמד יש?
ריטה חייקין: אנחנו מטפלות במסגרת הארגון ב-25 מקרים לשנה זאת.
ריטה חייקין: יש עוד כמה ארגונים עם נשים שצריכות פתרון לבעיה.
ריטה חייקין: הן ב1.
יצחק הרצוג: את חושבת שמוטב שהן תחזורנה למקלט?
ריטה חייקין: אני לא חושבת שלכל אחת מתאימה מסגרת המקלט.
ריטה חייקין: אני לא בטוחה שהמקלט הוא זה שצריך לשמר לה את השיקום לכל השנים.
ריטה חייקין: אישה שהיתה במקלט 4 שנים עברה לידינו.
מנחם וגשל: השאלה אם אישה לא עובדת בשנת השיקום.
מנחם וגשל: את חושבת שזה רעיון נכון להחזיר אותה למקלט?
ריטה חייקין: אני מדברת כרגע על נשים עם ילדים.
ריטה חייקין: אתה מוכן לקבל עכשיו שלוש נשים עם שלושה ילדים כל אחת?
יצחק הרצוג: לגבי הילדים מנכ"לית הביטוח הלאומי גם תענה בצורה יותר מקיפה.
יצחק הרצוג: השאר זה סוגיות מול משרד הפנים.
נעמה ריבלין: אני נעמה ריבלין, מנהלת פרויקט סלעית, מערך טיפולי תמיכתי לנשים במעגל הזנות במסגרת התוכנית הבין משרדית.
נעמה ריבלין: בנושא הבטחת ההכנסה והנושא של מבחן ההכנסה ונשים שנדרשות להחזיר כספים, אולי זה לא הדיון כאן אבל זה נוגע גם לנשים ישראליות, צרם לי.
נעמה ריבלין: קיבלנו תשובה מהמוסד לביטוח לאומי שכל מקרה לגופו בכל עמותה.
נעמה ריבלין: לדעתי זו צריכה להיות מדינות ולא מקרה לגופו.
נעמה ריבלין: אין מבחן הכנסה בנושא של זנות.
נעמה ריבלין: הזנות היא לא דבר שבאמת ממנה נשים מרוויחות כסף.
נעמה ריבלין: זה כספים או מתכלים והולכים לסמים או שהם הולכים לסרסורים.
נעמה ריבלין: זה שאחר כך אולי יקלו עליהן ובסופו של דבר לא ייקחו מהן הן לא יגיעו אלינו לשירות והן לא יגישו כי הן יפחדו לעמוד במבחן הכנסה.
נעמה ריבלין: הן מקבלות מכתבים, הן נבהלות ונעלמות.
נעמה ריבלין: יתרה מזאת, אנחנו במרכז השיקומי מדווחים עליהן כנשים שנמצאות אצלנו והן זכאיות להבטחת הכנסה, ואנחנו נדרשות לכתוב מה היה העיסוק שזה היה הזנות.
נעמה ריבלין: הן מפחדות שאם הן יכתבו את זה הן ידרשו לקבל מכתבים.
נעמה ריבלין: אנחנו פתחנו מרכזים בינואר 2009.
נעמה ריבלין: פחות משנה.
נעמה ריבלין: למעלה מ-58 נשים היו במרכז.
נעמה ריבלין: 42 נשים שהו בהוסטל.
נעמה ריבלין: יש לנו הוסטל דומה למקלט.
נעמה ריבלין: יש מספר דומה בחיפה.
נעמה ריבלין: זה צריך להגיע לרמה של מדיניות ולא מקרה לגופו.
ידידה וולף: אי אפשר לומר שיש פתרון בכך שמעסיקים של נשים קורבנות סחר הם אלו שיטפלו בצרכים הבריאותיים שלהן.
ידידה וולף: קשה עד מאוד אפילו היום במצב הנוכחי למצוא מקומות עבודה לנשים קורבנות סחר.
ידידה וולף: זה אתגר בלשון המעטה.
ידידה וולף: פתרון לפי משרד הפנים מפנה לחוק עובדים זרים אשר לפיו מוטל על המעסיק לטפל בצרכים האלה זה במילה אחת פשוט מופרך.
ידידה וולף: צריך למצוא פתרון שהמדינה לוקחת אחריות על הנשים ולא מעבירה את הכדור הלאה.
אסתר דומיניסיני: אני אתייחס לשתי שאלות שמופנות לביטוח הלאומי.
אסתר דומיניסיני: בנושא הבטחת הכנסה.
אסתר דומיניסיני: אני אמרתי בתחילת דבריי שהמוסד לביטוח לאומי ככלל ותיכף אני אתייחס ספציפית, בכל הנושא של תשלום הבטחת הכנסה בודק את ההכנסות של האנשים כדי לקבוע אם הם זכאים או אינם זכאים.
אסתר דומיניסיני: כשהצגתי את הנושא קודם ציינתי מפורשות שאנחנו בהחלט חושבים שלאור העובדה שמדובר פה בבעיה חברתית ואנושית קשה ההכנסה מעיסוק בזנות, זו לא עבודה, מעיסוק בזנות בכל המקרים האלה שבעצם נידונים פה והם המקרים הקשים ביותר אנחנו לא ניקח אותם בחשבון ואנחנו נערכים שיהיה מסלול אחד למשרד הראשי כדי שלא נפזר על פני כל הסניפים ולכל אחד יהיה שיקול דעת שונה, ייבחנו אצלנו בעניין הזה בראיה הומניטארית ואנחנו נשלם את הבטחת ההכנסה.
אסתר דומיניסיני: אכן היו תשובות של הסמנכ"לית שאנחנו נתאם אתכם בכל מקרה לגופו.
אסתר דומיניסיני: אנחנו נבנה את תהליך העבודה ואתם תוך ימים תקבלו הודעה מי האחראי, איך זה מתנקז, מה יהיו דפוסי הפעולה במקרים האלה כאשר אני אומרת לך חד משמעית אנחנו נשלם הבטחת הכנסה לאוכלוסייה האומללה הזאת.
אסתר דומיניסיני: כמובן שיש מקרים אחרים שאנחנו לא מדברים עליהם כרגע של נשים במעמד גבוה שמנהלות כל מיני עיסוקים פרטיים שעוסקות בזנות והן לא פונות להבטחת הכנסה.
אסתר דומיניסיני: יש להן הכנסות גבוהות ביותר ולא עליהן אנחנו מדברים.
אסתר דומיניסיני: במקרים שעליהם אנחנו מדברים אנחנו נטפל באותה שיטה שאני אמרתי.
אסתר דומיניסיני: לנושא שאת מעלה.
אסתר דומיניסיני: אכן כל הזכויות במסגרת המוסד לביטוח לאומי במדינת ישראל כמו במדינות אחרות בעולם נקבעות ממעמד של הבן אדם, אם הוא אזרח, אם הוא תושב.
אסתר דומיניסיני: היות והנשים האלה לא היתה להן תושבות אז הן לא נהנו מדמי מזונות כנהוג לגבי נשים שיש להן תושבות או אזרחות.
אסתר דומיניסיני: היה מקרה שאישה הגישה בג"ץ בדיוק על העילה הזאת, שהיא אמנם איננה תושבת אבל הילד נולד במדינת ישראל ומדוע בעצם החוק הקיים היום לא מאפשר לה לקבל מזונות.
אסתר דומיניסיני: ואכן בית המשפט, אצל השופטת נילי ארד, קבע שהמזונות הם לילד.
אסתר דומיניסיני: לכן אנחנו נערך לעניין הזה ליישום החלטת בית המשפט.
אסתר דומיניסיני: אנחנו עוד ממתינים לאיזושהי החלטה כי חלק מהאימהות האלה עובדות וצריך לראות מה השיעור שצריך לשלם להן בהתאם להכנסות שלהן, ואנחנו נוציא לכל הסניפים הנחיות, ועל פי הבג"ץ הזה הילדים יהיו זכאים למזונות.
אסתר דומיניסיני: אז הבעיה הזאת תיפתר.
אסתר דומיניסיני: אנחנו נטפל בזה.